BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD: HANDL. BAND. 19. AFD. III. N:0 3. 37 
knippet 2:ne tydligt utbildade bastbeläggningar. Sådant var 
äfven förhållandet under mellanstadiet. 
Sådan som den ofvan framstälts är nu holkbladets bygg- 
nad hos ifrågavarande art under de olika utvecklingsstadier, 
som följa på hvarandra efter blomningens upphörande till 
fruktmognadens inträdande. Grunddragen 1 denna byggnad 
torde alltid vara sådana, som de här blifvit framstälda, detal- 
jerna kunna nog omvexla, ty dels kunna korgarne och således 
äfven deras holkblad vara olika kraftigt utvecklade vid tiden 
för sin mognad, dels kunna äfven holkbladen inom en och 
samma korg ej stå på precis samma grad af utveckling, i 
det en del äro mera tillplattade och utdragna i tangential 
riktning, andra mera hoptryckta och således relativt taget af 
större utsträckning 1 radial riktning. Hvad som således kan 
vara ganska vexlande är snittens mäktighet, vidare tyckes 
äfven bastbandet vara något olika hos olika holkblad; olik- 
heterna hos detta framträda dock endast uti en fastare eller 
lösare förening mellan de partier, som bilda detsamma. 
Crepis foetida L. 
- 
3 
Fig 
Upsala bot. trädgård hösten 1887. De hos denna arts 
blomkorgar rådande morfologiska förhållandena äro i det när- 
maste sådana, som de framställts hos föregående art, och den 
skillnad, som härutinnan visar sig mellan de båda arternas 
blomställningar framträder hufvudsakligen deruti, att de 
förändringar, som korgen hos C. foetida undergår efter blom- 
ningen, ej äro så starka som hos OC. alpina. Blomkorgarne 
äro hos C. foetida äfven mindre än hos OC. alpina; de ha en 
längd af 17 mm. under blomstadiet, af 24 mm. under frukt- 
stadiet (längden beräknad efter samma grunder som hos C. 
alpina). Holkbladen äro såsom hos C. alpina af 2:ne slag; de 
inre, hvars förändringar det uteslutande är fråga om, tilltaga 
i tjocklek efter pollinationen på långt när ej så starkt som 
hos C. alpina; derjemte sker detta likformigt från bladets 
spets i riktning mot dess bas och ej såsom hos den förra 
arten så godt som uteslutande inom de nedre ?/, af bladet. 
Följden häraf är den, att holkbladet härstädes bildar en 
jemn och på samma gång äfven grund båge från sin bas 
