lo ELIASSON, SEKUNDÄRA, ANATOMISKA FÖRÄNDRINGAR. 
mot sin spets. Härtill kommer äfven en annan olikhet mellan 
de båda ifrågavarande arternas holkblad, bestående deruti, att 
bladets RE delar äro hos C. foetida mycket starkt inåt- 
böjda, så att de omsluta en djupare ränna än hos C. alpina. 
Liksom blomkorgarne voro af mindre dimensioner än hos före- 
gående art, så uppträda äfvenledes holkbladen härstädes med 
mindre storlek; deras längd under blomstadiet belöper sig till 
10 mm., under fruktstadiet ha de en längd af 11 mm. Blom- 
fästet med respektive 1 och 2 mm. 1 höjd. 
Snitt 1. "Tvärsnitt genom holkbladet på dess halfva höjd 
(blomstadium). Fig. 31. Detta har att uppvisa 1 det närmaste 
samma förhållanden som motsvarande snitt hos föregående 
art. Dess form är ungefär densamma hos båda arterna, dess 
dimensioner liksom hela holkbladets mindre hos denna än hos 
föregående art; snittets mäktighet är nämligen 0,230 mm. i 
radial och 1,470 mm. i tangential riktning. 
Dess byggnad liknar 1 mycket den, som vi förut funnit 
vara utmärkande för motsvarande holkbladshöjd hos C. alpina. 
Cellerna hos A äro beskaffade på samma sätt som hos före- 
gående art; deras storlek är 23 Xx 24 u; väggarnes tjocklek är 
i det närmaste öfverensstämmande med den, som förekommer 
hos C. alpina. Ytterväggen har här en tjocklek af 5,75 wu, 
innerväggen af 2,5 u och sidoväggarne af omkr. 1,5 u. 
B:s celler ha samma utseende som hos C. alpina, men upp- 
träda vanligen i 3:ne lager, ha en medelstorlek af 22 x 22 u 
och väggar med en fjbelelek af omkr. 2 u; äro således något 
fastare än hos CO. alpina. I motsats till förhållandet hos 
denna bildar B härstädes bladets mäktigaste väfnad, dess 
största mäktighet 1 radial riktning utgör 65 u. (Mäktigheten 
är här beräknad 1 riktning efter en linie, som drages vinkel- 
rätt mot A:s inre gräns från yttre kanten af det parti af C, 
som ligger närmast medianplanet, och ej såsom hos C. alpina 
i detta sjelft, der B:s mäktighet naturligtvis är större, eme- 
dan det i detta bildar en mot det mediana kärlknippet inskju- 
tande bugt. En uppmätning utefter den senare linien skulle 
naturligtvis gifva ett betydligt högre värde än det, som i allmän- 
het tillkommer B). 
Hvad nu C beträffar, så ha dess celler samma kambium- 
artade beskaffenhet som hos C. alpina, men väfnadens mäktig- 
het är deremot betydligt mindre, uppgår i närheten af median- 
planet, der den är starkast utvecklad, till 60 u, fördelade på 
