62 ELIASSON, SEKUNDÄRA, ANATOMISKA FÖRÄNDRINGAR. 
väggar, som 1 ifrågavarande del af kärlknippet visa förved- 
ning. Första antydan till det inre stereombandets uppträ- 
dande visar sig här såsom hos föregående art, derigenom att 
förvedning inträder uti cellväggarne hos E. Denna företeelse 
visar sig här först hos mindre grupper af väfnadens celler, 
hvilka dessutom äro belägna 1 snittets laterala delar (om 
detta är något för arten konstant, kan jag ej afgöra). Här- 
efter tilltager bandets mäktighet ju längre nedåt uti bladet 
det befinner sig, 1 det att allt flera och fera lager af celler 
med förvedade väggar uppträda utanför E. TI ett afseende 
har detta inre bastband att uppvisa en afvikelse från det 
förhållande, hvarunder det uppträder hos samtliga ofvan af- 
handlade arter. Hos dessa utgjordes dess undre gräns af 
blomfästets öfre parti, hos ifrågavarande art deremot slutar 
det ej vid ”holkbladets öfvergång uti detta, utan fortsätter 
nedåt ända till dettas undre mot korgskaftet belägna delar. 
Vid gränsen mellan blomfästet och holkbladet öfvergå de 
prosenkymatiska celler, som bilda detsamma uti det senare 
organet, så småningom till parenkymatiska, hvilka liksom 
bastcellerna äro försedda med fasta, förvedade och porösa 
väggar. Deras omkrets är såväl på tvär- som längdsnitt en 
bredare eller smalare ellips, hvars största axel på ett tvär- 
snitt faller i tangential riktning, å längdsnittet deremot uti 
organets höjdriktning. Det af ifrågavarande celler bildade 
partiet har formen af ett i radial riktning ungefär jämntjockt 
band, hvilket i sin helhet bildar en ring, som uppträder i 
inre delen af blomfästet (se fig. 46). 
Crepis aspera L. fp. inermis. 
Fig. 47—52. 
Upsala botaniska trädgård den ?t/; 1891. Blomkorgarna 
hos ifrågavarande art äro ännu mindre än hos den föregående, 
i det de under blomstadiet ha en längd af endast 11 mm., 
som under fruktstadiet nedgår till 10 mm., hvilket här lik- 
som hos C. Dioscoridis beror derpå, att kronbladens spetsar 
skjuta längre upp öfver holkbladen än fröfjunstofsen sedermera 
gör. Deras bredd är något olika under de båda ifrågavarande 
stadierna af deras utveckling; denna utgör vid blomningen 3,5 
mm., vid fruktmognaden 5 mm. Holkbladen, som redan på blom- 
LL a Ae ne AEA Sn I äv 
