d4 ELIASSON, SEKUNDÄRA, ANATOMISKA FÖRÄNDRINGAR. 
här liksom der af ofärgade celler, hvilka dock nu äro försedda 
med fastare väggar än under blomstadiet. Tjockleken hos 
dessa uppgår till 3 u. Hos väfnadens öfriga partier går den 
ej till mer än 1,5 u. Äfven å längdsnittet förefinnes en 
skilnad mellan de celler, som bilda ifrågavarande parti, och 
dem, som utgöra hufvudmassans återstående del. De förra 
äro nemligen betydligt starkare utdragna i bladets längd- 
riktning än de senare. Ett dylikt förhållande eger rum äfven 
under blomstadiet. Från denna del utgår i riktning mot bla- 
dets kant och bildande dettas midtelskikt ett band, som lika- 
ledes består af celler med helt och hållet eller i det allra 
närmaste ofärgadt innehåll. Detta åtskiljer liksom på 1 tvenne 
med klorofyll fyllda cellskikt, af hvilka det yttersta har en 
mäktighet af 2 (3) cell-lager. Det innersta är något kraftigare 
och har 1 närheten af det mediana kärlknippet en mäktighet 
af 6 cell-lager. Mellanskiktets största mäktighet är 4 cell- 
lager. De båda skikten, som hysa klorofyll, ha här en lika- 
dan utsträckning som på 1 och liksom på detta fyller det 
inre skiktet upp rummet mellan insidans epidermis och det 
mediana kärlknippets inre gräns. Epidermiscellerna å bladets 
insida äro något mer tangentialt sträckta (16 x18 u) och för- 
sedda med något tjockare väggar (7,2 och 1,5 w) än på 1. 
Men för öfrigt ha de samma beskaffenhet som på detta. 
De största förändringarne, som egt rum uti bladets bygg- 
nad efter blomningen, visa sig hos kärlknippena och i all 
synnerhet hos det, som ligger i bladets medianplan. Dettas 
bastdel var under blomstadiet på sin utsida begränsadt af 
ett stränglikt väfnadsparti, hvilket vi då betecknade såsom 
kambium, men som nu får betecknas såsom bast på grund af 
den likformiga förtjockningen hos dess cellväggar, dessas stora 
tjocklek (denna uppgår till 5,75 u) och den för bastceller karak- 
teristiska långsträckta formen, oaktadt man hos dem ej kan 
varseblifva någon förvedning. Äfven uti kärlknippets hadrom- 
del påträffas mellan kärlen bast- eller såsom de här skulle 
heta libriformceller i ej obetydlig mängd. Hos en del laterala 
kärlknippen är veddelen likaledes ganska starkt utvecklad. 
Snitt 4. Tvärsnitt genom holkbladets bas (fruktstadium). 
Eisn6l. 
Liksom snitt 3 i mycket erinrade om snitt 1, så påminner 
snitt 4 i många afseenden om snitt 2. Likheten mellan de 
båda senare består företrädesvis deruti, att de till största delen 
