112 ELIASSON, SEKUNDÄRA, ANATOMISKA FÖRÄNDRINGAR. 
deras utveckling. Och af denna skildring framgår, att ett 
och samma holkblad kan hafva en mycket skild byggnad på 
olika tider. Nu återstår det, sedan befintligheten af en dylik 
olikhet uti holkbladets byggnadssätt i det föregående blifvit 
ådagalagd, att försöka besvara en del frågor, som med nöd- 
vändighet måste tränga sig på hvar och en, som fått känne- 
dom om förekomsten af densamma. Hvad som härvidlag 
först och främst är af intresse att få veta är utan tvifvel, 
på hvilket sätt denna olikhet kommer till stånd. Men icke 
nog med detta. Äfven ändamålet med uppträdandet af 
denna förändring uti holkbladens byggnadsplan utgör ett 
spörjsmål af ett ingalunda mindre intresse, som äfvenledes 
fordrar sin lösning. I det yttre visade sig förändringarne ' 
hos holkbladen på det sätt, att dessa senare tilltogo mer eller 
mindre starkt uti volym och fasthet. Hur kommer förän- 
dringen uti det förstnämda afseendet till stånd? Åstadkom- 
mes holkbladets större volym på fruktstadiet endast genom 
delning eller uteslutande genom förstoring af de celler, som 
under blomstadiet bilda bladets massa? Eller är det en kombi- 
nation af dessa båda faktorer, som är orsaken till holkbladets 
ökade volym vid tiden för fruktmognaden? 
Hvad den större fastheten hos holkbladet vid sistnämda tid- 
punkt beträffar, så gäller det att afgöra, om den framkommer 
genom utbildandet af specielt mekaniska element eller om den 
möjligen kan uppkomma på något annat sätt. Här föreligga 
således åtskilliga frågor till besvarande. Svaret ligger väl i 
den redan förut lemnade, mera vidlyftiga framställningen af 
de förändringar, som holkbladen hos hvarje särskild art 
undergå, men en kort öfverblick af dessa hos samtliga arterna 
torde nu vara på sin plats. I det följande skola wvi se 
till, huru dessa förändringar yttra sig uti de olika delarne 
af samtliga arternas holkblad och därvid betrakta hvar och 
en sådan särskildt för sig. Men innan jag ingår på en skil- 
försiggå med afseende på denna, må vi först taga en kort 
öfverblick af de förändringar, som ega rum uti blomkorgarnes 
makroskopiska förhållanden. Hos alla arterna förändras blom- 
korgens längd efter blomningen. Men förändringen uti detta 
afseende går uti tvenne rakt motsatta riktningar. Under det 
att hos de tre första arterna (C. alpina, foetida och rubra), 
som alla höra till Barkhausia-gruppen af Crepisslägtet, korgens 
