128 ELIASSON, SEKUNDÄRA, ANATOMISKA FÖRÄNDRINGAR. 
holkblad uppträder under två något skilda former har om- 
nämnts redan förut vid den mera utförliga beskrifningen af 
holkbladens byggnad hos T. barbata. 
Formen hos partiets celler är vanligtvis polygonal. Den 
6-kantiga formen är mycket vanlig. Och i de flesta fall är 
deras utsträckning radial, mera sällan äro partiets celler run- 
dade eller tangentialt utsträckta. Så på tvärsnitt. På längd- 
snittet visa de sig vara af en mycket långsträckt form, för- 
sedda med mer eller mindre snedt ställda tvärväggar. Hos 
H. cretica är naturligtvis äfven å längdsnitt cellernas form 
mera isodiametrisk. 
Det närmast ofvan behandlade bladpartiet (B) intog hos 
de olika arterna och under deras holkblads skilda utvecklings- 
stadier en något olika del af dessas massa. MNådant är äfven- 
ledes förhållandet hos deras C-parti. Hos C. alpina bildar 
det ungefär hälften af bladmassan utom på bladets halfva höjd 
under fruktstadiet, då den volym, som det intager, utgör ?/; 
af hela bladets. Hos H. cretica är dess mäktighet likaledes 
stor; det bildar hos denna art under holkbladets båda utveck- 
lingsstadier hälften af dettas massa. Hos T. barbata är dess 
utveckling ännu kraftigare än hos de båda straxt ofvan om- 
nämda arterna. I dess inre holkblad intager det en volym, 
som utgör ?/,—/, af hela bladets; största mäktigheten har det 
på dettas halfva höjd under fruktstadiet. Den starkaste ut- 
bildningen af C-partiet ha de yttre holkbladen hos T. barbata 
att uppvisa. A dessas halfva höjd har C en mäktighet uti 
radial riktning, som utgör 3/, af hela bladets; under frukt- 
stadiet utgör dess volym å motsvarande höjd 3/; af den, som 
bladet i sin helhet har att uppvisa. I de yttre holkbladens 
bas bildar det under blomstadiet 7'/,, af hela bladets massa, 
under fruktstadiet är bladets mediana del bildad endast af 
C och de båda sidornas epidermis; nu utgör C ?9/,, af hela 
 bladets volym. Hos T. hirta spelar det den obetydligaste 
rollen, här utgör det blott !/,—!/, af bladmassan; minsta 
mäktigheten har det i bladets bas. Hos C. pulchra är under 
blomstadiet dess mäktighet ungefär !/. af hela bladets, under 
fruktstadiet har denna nedsjunkit till !/,—!/,,, hvilket beror på 
den starka utveckling, som efter blomningen egt rum hos ifråga- 
varande arts B-parti. Hos C. foetida, rubra, Dioscoridis och aspera 
undergår OC-partiets mäktighet i förhållande till bladets i all- 
mänhet ej några större förändringar. 
