148 ELIASSON, SEKUNDÄRA, ANATOMISKA FÖRÄNDRINGAR. 
träder i obetydlig mängd hos P. pauciflora, T. hirta och H. 
cretica. Och just hos dessa arter är äfven det mediana kärl- 
knippets storcelliga phloöm kraftigast utbildadt. 
Vid fruktmognaden är det — och detta hos flertalet af 
de undersökta arterna — utbildadt såsom bast. Detta är 
dock ej alltid fallet i bladets hela längd och ej heller å 
kärlsträngens båda sidor. Ett vanligt förhållande är, att 
bastkarakteren framträder mycket starkare å bladets halfva 
höjd än i dettas nedre del, och likaledes, att den bibehåller 
sig längre å knippets in- än å dess utsida. Å denna senare 
finnes ofta en kollenkymsträng, under det deremot den me- 
”kaniska sträng, som uppträder å insidan af knippets kärldel, 
består af mera bastlika celler. Dessa uppträda dock i mindre 
antal än kollenkymecellerna å utsidan (se fig. 23). Hos H. 
cretica går utbildandet af mekanisk väfnad hos det mediana 
kärlknippet längst. Här förvandlas hela den yttre phloöm- 
delen till bast; detsamma inträffar äfven med det phloöm- 
parti, som uppträder på kärlknippets insida; äfven cellerna 
mellan kärlen och: dessa senare sjelfva få förvedade väggar, 
så att på fruktstadiet består nästan hela knippet af förvedade 
väfnadselement. 
Hos C. foetida, CO. Dioscoridis och C. pulchra består knip- 
pets hela xylemdel af förvedade element, dock endast å en 
kortare sträcka, nemligen å bladets halfva höjd ungefär.! Här 
går knippets utbildning så långt, att till och med mellan 
det med tunnväggiga celler försedda partiet af kärlsträngens 
yttre phloömdel och dennas kärldel uppträder ett smalt band 
af bastceller. 
Hos T. barbata är det mediana kärlknippet under frukt- 
stadiet rundtom omgifvet af mekanisk väfnad. Detta är sär- 
skildt fallet hos de yttre holkbladen. Hos dem förhåller det 
sig nu så, att innanför de mjölkkärl, som höra till det me- 
diana kärlknippet och som hos de öfriga arterna ligga på 
den yttre gränsen af kärlsträngens phloömdel, uppträder en 
sträng, som utgöres af bastceller. Denna sträng torde med 
full rätt anses höra till kärlknippet, hvadan DANIELS (10 p. 26) 
uppgift, att hos T. barbata »le stéréome fasciculaire n'est pas 
! Hos dessa arter framträder det märkvärdiga förhållandet, att ett och 
samma parti af kärlknippet under sitt mellersta lopp består af bast, i sin öfre 
och nedre del deremot af tunnväggiga celler. Detta är fallet med phloöm- 
partiet å knippets insida. 
