154 ELIASSON, SEKUNDÄRA, ANATOMISKA FÖRÄNDRINGAR. 
vind såsom t. ex. mot för stark transspiration och angrepp 
af djur. 
Men andra tider, andra funktioner. Då frukten nått sin 
mognad, är den i stånd att sjelf skydda sig på grund af sin 
väggs byggnad. MWSåledes äro holkbladen nu öfverflödiga såsom 
skyddande organ. De äro vid ifrågavarande tidpunkt rent 
af skadliga, ty om de förblifva i den ställning, som de intaga 
under fruktutbildningsskedet, skulle de hindra fröspridningen, 
emedan på grund af det starka trycket, som de utöfva på 
fröfjunsmassan, denna ej kan fritt utbreda sig. Alltså måste 
de ändra ställning, hvilket äfvenledes sker. Kunna holkbla- 
dens mekaniska väfnader, speciellt bastbanden, hafva någon 
del i detta? RaATtHAY (30) omtalar, att holkbladen hos Carlina 
äro straxt ofvan undersidans epidermis försedda med ett bast- 
band, genom hvars sträckning under väta och hopdragning 
under torka blomkorgarne sluta och öppna sig, samt att holk- 
bladen hos andra Cynareer äro bygda på ungefär samma sätt 
som hos Carlina, men att de hos dem få en dylik hygroskopici- 
tet först vid fruktmognaden. Detta visar, hvilken vigtig roll 
bastväfnaden kan taga uti holkbladens utåtböjning vid sist- 
nämda tidpunkt. NSTEINBRINCK (34) med fera framhålla den 
betydande del, som bastlika celler taga 1 fruktens öppnande 
och att det ofta är förvedade och bastlika celler uti frukt- 
väggens inre epidermis, som genom sina kontraktioner fram- 
kalla de spänningar, hvarigenom detta försiggår. Den stora 
öfverensstämmelse, som 1 detta afseende råder mellan holk- 
bladens och en fruktväggs byggnad, ha vi förut i förbigående 
påpekat, en öfverensstämmelse, som leder till den förmodan, 
att det sätt, hvarpå Cichoriacceernas korgar och en del fruk- 
ter öppna sig, 1 mångt och mycket är lika. Och detta före- 
faller ej underligt, då man betänker, att Compositeernas holk- 
blad i biologiskt afseende spela helt och hållet samma roll 
som fruktväggen 1 en kapselartad frukt. 
När fruktmassan nått sin mognad, upphör den att verka 
attraherande på ledningen af vatten och andra ämnen, en in- 
torkning af holkbladets väfnader eger rum, dessa kontrahera 
sig, 1 all synnerhet de stereomatiska. Utaf dessa senare torde 
bastbanden genom sin kontraktion mest bidraga till att föra 
holkbladen utåt från fruktmassan. Och de stereomatiska väf- 
nadernas öfvervägande utsträckning uti bladets yttre del skulle 
just kunna ha sin grund deruti, att det är i riktning utåt 
