4 SEGERSTEDT, BUSKARTADE STAMMARS SKYDDSVÄFNADER. 
5:0.. Centrifugal-reciprok delningsföljd: sedan flere väggar bil- 
dats i centrifugal följd, uppstå de följande centripetalt. 
Såsom häraf framgår, är enda skilnaden mellan 3:o och 
4:o, att i förra fallet afskiljes en fellodermceell 1 andra del- 
ningen, i senare fallet i den första, men i begge fallen bildas 
korkeellerna rent centripetalt. Skilnaden mellan dessa begge 
typer är således ganska oväsentlig. 
J. VESQuUE har förenklat typerna för fellogenets verksam- 
het och talar om »Phellogéne unilateral», då felloderm icke bil- 
das, och »Phellogéne bilateral», då felloderm bildas.1 Den förra 
afdelningen omfattar SAno's typer 1 och 2, den senare de 
öfriga. 
I senare tider har J. E. Weiss? inlåtit sig på en kritik 
af SANIo's typer för korkbildningen och visat, att andra typer 
än de af SAnIo uppstälda kunna förefinnas, såsom ju också 
naturligt är, samt att dessa typer 1 många fall icke äro kon- 
stanta. SANIO anför också sjelf Viburmum Opulus såsom exem- 
pel på en växt, hos hvilken celldelningsföljden är vexlande 
allteftersom korkbildningen försiggår under olika årstider, en 
vexling, som enligt WEiss ej beror på årstiden utan på gre- 
narnas tjockleksförhållande vid tiden för fellogenets börjande 
verksamhet. 
WEiss uppställer den lagen, att korkceller (fellemceller) 
alltid bildas i centripetal följd, d. v. s. i samma radiala rad 
är hvarje yttre cell äldre än innanför liggande, samt att fello- 
dermceller alltid bildas centrifugalt, d. v. s. i samma radiala 
rad äro de inre äldre än de yttre. Förekomsten af ren centri- 
fugal korkbildning förnekas alldeles af samme författare på 
grund af undersökningar, verkstälda på Lonicera Caprifolium, 
hvilken af SANIo anföres såsom egande denna delningsföljd. 
Detta må vara riktigt beträffande nämda växt, men behöfver 
ej hindra att hos andra buskar centrifugal korkbildning kan 
förekomma, och att den också verkligen förekommer. Atmin- 
stone i ett fall har jag nämligen kunnat konstatera centrifu- 
gal :kork- och fellem-bildning, hos Philadelphus coronarius (se 
härom den speciella delen). För öfrigt innebär SANIO'S 5:te 
typ (centrifugal-reciprok delningsföljd), om den verkligen före- 
kommer, att korkceller uppstå i centrifugal följd. 
! J. VESQUE: Anatomie comparée de I'écorce (Annales des sciences nat., 
Bot., VI série, tome 2. 1875). 
2? J. E. Weiss: Beiträge zur Kentniss der Korkbildung (Denkschriften 
der königl. bayerischen botanischen Gesellschaft zu Regensburg, 1890, Bd. 6). 
