BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 19. AFD. III. N:0 4. 5 
Fellodermets bildning sammanfattar Weriss riktigt så- 
lunda: 
1:o. 2—4fere fellodermceller bildas före korkcellerna. 
2:0. En fellodermceell bildas före korkcellerna. 
3:0o. Felloderm afskiljes först sedan en korkeell bildats. 
4:0.  Felloderm afskiljes först sedan flere korkceller bildats. 
För öfrigt har Weiss kommit till det resultat, att kork- 
bildningen och med densamma i samband stående anordningar 
vanligen äro af systematiskt värde. Han framhåller en del 
företeelser, hvilka såsom konstanta i detta hänseende äro af 
betydelse, bland hvilka kunna nämnas platsen för korkbild- 
ningen, uppträdande af felloidskikt, korkeellernas form och 
senare förändringar, m. m. 
I motsats härtill har A. GERBER funnit en öfverensstäm- 
melse i afseende på korkbildningen hos systematiskt närstående 
arter höra till undantagen.! Han synes dock stödja denna 
sin åsigt på alltför litet omfattande undersökningar. 
I anseende till platsen för korkbildningen indelar SANIO 
de af honom undersökta trädartade växterna 1 flere slag: 
1:o.  Korkbildningen utgår från epidermis. 
2:0. Korkbildningen utgår från det subepidermala cell- 
lagret. 
3:o. Korkbildningen utgår från det 2:dra—3:dje bark- 
cellagret. 
4:0. Korkbildningen utgår från primära barkens inre del. 
3:0o. Korkbildningen utgår från den sekundära barken. 
DouvLriot,” som delvis med stöd af ett arbete af J. MozEL- 
LER? lemnat en öfversigt öfver peridermbildningen hos en 
mängd arter, representerande mer än 60 familjer, upptar och 
följer den nu nämda indelningsgrunden. Till de af SANIo 
uppstälda typerna lägger han ännu en, som kännetecknas deraf 
att korkbildningen utgår från endodermis, hvilket förhållande 
först observerats af J. CONSTANTIN, nämligen hos de under- 
jordiska stammarne hos några Papilionaceer.? 
! ÅA. GERBER: Ueber die jährliche Korkproduktion im oberflächenperi- 
derm einiger Bäume. Inaug. diss. Halle 1883. 
2? DouLniotT: Recherches sur le Périderm (Annales des sciences naturelles, 
1589). 
> J. MOELLER: Anatomie der Baumrinden, 1882. 
4 J. CONSTANTIN: Etude comparée des tiges aériennes et des tiges souter- 
rr de Dicotylédones. (Annales des sc. nat., Bot., G:te série, tome XV 
583). 
