BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD HANDL. BAND 19. AFD. III. N:04. 7 
Sedan H. TEDIN i ett förelöpande meddelande! ganska 
högt uppskattat primära barkens skyddsförmåga och skydds- 
uppgift dels hos sådana växter, som bilda kork första året pe- 
riferiskt, dels hos sådana, som först sent bilda kork, modifie- 
rar han i ett följande arbete? sina åsigter härom. TI de fall, 
då kork bildas sent, finnas nämligen inga modifikationer i 
barkens byggnad, motsvarande de ökade anspråk, som tydli- 
gen måste ställas på densamma i dylika fall. Samme för- 
fattare nämner (sid. 44), att primära barkens skyddsfunktion 
kommer »så godt som uteslutande i fråga under den kalla 
årstiden», men synes då förbise skyddet mot vattenafdunst- 
ning, hvilket är af stor vigt utom i de fall, då barken är ut- 
bildad såsom assimilationsväfnad, och för denna uppgifts full- 
görande behöfver transspirera. 
F. G. Kor har också genom experiment med åtskilliga 
växter visat, att ökade betingelser för transspiration medföra 
en förtjockning af det yttre barkparenkymets väggar.? 
En jämförande framställning af barkens byggnad hos en 
stor del träd och buskar har för öfrigt lemnats i J. MOELLER'S 
ofvan anförda arbete. 
Redan af den nu lemnade mycket kortfattade redogörel- 
sen framgår, att litteraturen öfver skyddsväfnaderna är gan- 
ska rik, särskildt beträffande morfologiska förhållanden och 
detta, oaktadt epidermis-litteraturen, såsom hänförande sig 
hufvudsakligen till örtbladen, här blifvit lemnad åsido. I efter- 
följande undersökningar har jag sökt att i någon mån utvidga 
kännedomen om de skyddande väfnaderna hos buskartade växter. 
Härvid har jag haft för afsigt att så vidt möjligt från fy- 
siologisk synpunkt förklara korkbildningens olika förlopp och 
den olika tiden för dess början. Särskildt har jag under lop- 
pet af mina undersökningar föranledts att i detta syfte när- 
mare granska korrelationen mellan skyddsväfnaderna å ena 
sidan och upplags- och assimilationsväfnaderna å den andra, 
hvarvid de senare ofta visat sig vara af inflytande på kork- 
bildningen, hvilket i högre grad gäller för assimilationsväf- 
! H. TEDIS: Ueber die primäre Rinde bei unseren holzartigen Dikotylen, 
deren Anatomie und deren Funktion als schiitzendes Gewebe. (Bot. Centralbl., 
1889, Bd. 37—38.) 
? H. TEDIS: Bidrag till kännedomen om primära barken hos vedartade di- 
kotyler, dess anatomi och dess funktioner. (Lunds Univ. Arsskrift 1890—91.) 
3 F. G. KonLn: Die Transpiration der Pflanzen und ihre Einwirkung auf 
die Ausbildung pflanzlicher Gewebe. Braunschweig 1856. 
