BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 19. AFD. III. N:04. 43 
Omedelbart innanför bastet bildas kork på ettåriga grenar 
i början af Juli månad. Modercellen tillväxer i radial rikt- 
ning, hvarefter en tangential vägg bildas i dess inre del, 
samt derpå utanför denna ånyo en vägg. Äfven en tredje 
vägg kan stundom uppstå utanför de två första. Derpå för- 
korkas den yttre cellen, samt derefter de följande utifrån inåt. 
Cellerna bildas således här rent centrifugalt, så att den innersta 
är den först bildade. Förkorkningen måste börja i den yttersta 
cellen, på det att ledningen till de under utbildning varande 
cellerna ej må blifva afstängd. Det är tydligt, att vid cen- 
trifugal korkbildning en persisterande fellogencell icke kan 
förefinnas. Visserligen kan en fortsatt korkbildning utgå 
från den innersta af de genom delningarna uppkomna cellerna, 
men denna är då att betrakta såsom felloderm, som vid tiden 
för korkbildningens fortsättning öfvergår till meristematiskt 
stadium. Det vanligaste är emellertid, att äfven den innersta 
cellen förkorkas eller förvedas (blir felloid), hvarvid en fort- 
satt korkbildning utgår från ett nytt cellager, och detta är 
oftast det närmast innanför korken belägna. I detta upp- 
repas samma delningsförlopp som i det första, hvarefter del- 
ningen fortsättes i närmast innanför belägna cellager 0. s. v. 
På så sätt uppstår det ena tunna korkskiktet innanför det 
andra, hvartdera bestående af (2—)3—-4 celler i radial rikt- 
ning. Dessa korkskikt äro ej årsringar, enär på enstaka 
ställen af stammen redan under första året och äfven under 
följande år två kunna bildas. Hvarje korkskikt begränsas 
vanligen inåt af 1—2 tjockväggiga, porbärande, förvedade 
felloideeller, hvilka i enlighet med celldelningsföljden äro de 
först bildade. Stundom utbildas dock ingen af de innersta 
cellerna till felloideell, i hvilket fall en emellan korkskikten 
liggande mer eller mindre tjöck membran förvedas. För öfrigt 
finnas i hvarje korkskikt radialt räknadt dels korta dels långa 
celler omvexlande, dock så att de yttersta alltid äro långa. 
De långa cellerna utbildas alltid till korkceller och få sina 
radiala väggar oregelbundet veckade; de korta kunna blifva 
antingen korkceller eller felloidceller, i hvilket senare fall 
således felloidceller kunna förekomma strödda 1 korkskiktet. 
Stundom ligga mellan korkskikten helt och hållet förvedade, 
tjockväggiga, små celler, som dock icke äro felloidceller, i det 
att de ej uppkommit genom sekundär delning, utan utgöras 
af närmast innanför korkskiktet belägna celler. Der dessa 
