BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 19. AFD. III. N:O 4. TY 
korkbildning är det nämligen ett mycket vanligt förhållande, 
att grenarnes mest belysta sida först beklädes med kork t. ex. 
Syringa vulgaris, Cornus Mas. Dourior,! som påvisat detta 
förhållande hos åtskilliga trädartade växter med periderm- 
bildning första året, anser orsaken vara den, att ljuset minskar 
fuktigheten i de ytliga väfnaderna och härigenom orsakar 
korkbildning. Hos Cornus Mas anser jag för min del korkens 
uppkomst på solsidan vara orsakad deraf, att klorofyllet på 
denna sida under vintern skadas af ljuset. 
Ett motsatt förhållande, nämligen korkbildning tidigare 
på den minst belysta sidan af stammen, har anträffats hos 
Vinca minor och Hedera Helix, och synes vara en anordning 
i assimilationsväfnadens tjenst. Detta jemte en stor del andra 
fall af olikformig korkbildning tillhöra följande kapitel. 
Inflytandet af stammens tjocklekstillväxt tar sig mera 
sällan och endast hos några större buskar uttryck i bildandet 
af nya korklager innanför det första, t. ex. Sambucus nigra, 
Philadelphus coronarius, Syringa vulgaris. Hit hör äfven på 
sätt och vis Lavandula Spica. Deremot är Viburnum Opulus 
aldrig försedd med mer än ett korklager, utgånget från det 
subepidermala cellagret. 
Hos de flesta mindre buskarne är tjocklekstillväxten jäm- 
förelsevis ringa, så att i allmänhet ingen svårighet förefinnes 
för ett och samma korklagers bibehållande. Hos några af 
desamma är en möjlighet gifven för den utbildade korkens 
utvidgning, derigenom att dess tangentiala väggar sitta snedt 
emot hvarandra, såsom hos Callwna vulgaris, Andromeda po- 
lifolia, samt i mindre grad hos Symphoricarpos racemosus, 
Linnea borealis, Lavandula Spica, Hyssopus officinalis. 
Hvad korkens innehåll beträffar, finnes i äldre stadier 
nästan alltid garfämne i cellerna. Stundom kan i de yngsta 
delarne påvisas plastiska ämnen t. ex. stärkelse hos Ozxycoccus 
palustris, Empetrum nigrum, klorofyll hos Sambucus nigrq.? 
Då korken bildas under första året, synes anledningen 
till dess ytliga eller inre uppträdande vara att söka i pri- 
mära barkens byggnad. Den inre korkbildningen anträffas 
hos buskar med föga utvecklad bark, bestående af tunnväggiga 
celler i få lager. Mera sällan afskiljes en kollenkymatisk 
! DoOULIOT: Anf. st. / 
? Jfr. härmed M. KOoEPPEN (anf. st., sid. 480), som påvisat protoplasma 
i yngre korkceller. 
