BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 19. AFD. III. N:04. 79 
Hos Arctostaphylos uva ursi afskiljas af successive nya 
korklager tunna skikt af leptomet. Hos Myrtillus uliginosa och 
Erica Tetralix förekommer det stundom, att vissa förvedade 
cellgrupper af leptomet afskiljas genom senare korkbildning. 
De buskar, hos hvilka primära barken småningom afskiljes 
såsom fällbark, äro ofvan omnämda (sid. 77). 
3. Korrelation mellan korkbildningen och assimilations- 
väfnaden i stammen. 
Hos de allra flesta växter, såväl örtartade som trädartade, 
är stammens barkparenkym klorofyllhaltigt och assimilerande, 
hvarvid dess anpassning såsom assimilationsorgan naturligen 
kan vara större eller mindre. : 
Hos de Hesta träd och en stor del buskar har stammen 
icke tillfälle att fungera såsom assimilerande mer än under 
en del af den första vegetationsperioden. Det är dock tydligt, 
att ett bevarande af assimilationsorganen öfver flere vegeta- 
tionsperioder kan vara af stor fördel för växten dels från 
materialbesparingssynpunkt och dels derigenom, att desamma. 
i så fall äro färdiga att genast fungera vid en ny vegetations- 
periods början. Liksom de typiska assimilationsorganen, bladen, 
ofta bibehållas från en vegetationsperiod till en annan, händer 
det ej sällan, att anordningar finnas, som tydligen gå ut på 
att gifva stammens assimilationsväfnad möjlighet för en fer- 
årig persistens. Då anordningarna härför hufvudsakligen be- 
röra skyddsväfnaderna, har jag ansett lämpligt att samman- 
fatta hithörande företeelser såsom en korrelation mellan skydds- 
och assimilations-väfnader, samt att deråt egna ett särskildt 
kapitel, ehuru detta förhållande delvis måst vidröras i samman- 
fattningens föregående del. 
Då emellertid möjligheterna för en dylik korrelation äro 
större i samma mån som assimilationsväfnaden är väl utbildad, 
lemnas här först en sammanfattande framställning af stam- 
mens utbildning såsom assimilationsorgan hos de undersökta 
buskarne. Först torde dock böra framhållas, att alla arterna 
äro försedda med normalt utbildade egentliga assimilations- 
organ, blad hos de flesta, fyllodier hos Acacia-arterna. --- Hos 
buskar med senare korkbildning, om hwilka det här egentligen 
är fråga, uppträder primära barkens assimilationsväfnad under 
hufvudsakligen trenne typer. 
