BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND. 19. AFD. III. N:0 4. 81 
Cornus sanguinea, Mas, Aucuba japomniea, Arctostapluylos 
uva ursi, Pyrola uwmbellata, Staphylea pinnata (mindre tjock- 
väggiga celler), Ilex Aquifolium, Vinca minor (inre celler af 
ytterbarken klorofyllrika). 
Klyföppningar finnas 1 allmänhet inom grupperna I och 
IT och stå i afseende på sitt antal i förhållande till assimila- 
tionsväfnadens utbildning. ”Talrikast äro de hos Myrtillus 
nigra, ÅAcacia-arter, Cytisus-arter, Ochroxylon exelsum. Inom 
gruppen III saknas de eller förekomma i mindre antal. 
I afseende på vattentillförseln befinner sig primära barkens 
assimilationsväfnad 1 allmänhet i ett ofördelaktigare läge än 
bladens, derigenom att densamma, såsom belägen i stammens 
periferi, är afstängd från densammas vattenledande väfnader. 
För att afhjelpa denna olägenhet finnas stundom särskilda 
anordningar, nämligen dels en periferisk vattenväfnad 1 stam- 
men dels barkgående kärlsträngar. 
En subepidermal vattenväfnad har kommit till stånd der- 
igenom, att epidermis blifvit förstärkt med ett eller ett par 
cellager af grundmeristematiskt ursprung, hvilkas celler då 
vanligen äro långsträckta. Den finnes hos Myrtillus migra, 
Kerria japonica, Fuonymus-arterna, Dorycnium sp., samt i obe- 
tydligare grad hos Cytisus purpureus och möjligen äfven 
Ochroxylon exelsum. Hos Euonymus europeus (se Tafl. II, 
fig. 1) och nanus tar protodermet en verksammare del i bild- 
ningen af vattenväfnaden, i det att detsamma ger upphof till 
tvenne cellager. 
Barkgående kärlsträngar finnas hos Genista tinctoria, Cy- 
tisus canariensis samt mera sällsynt hos Ilex Aqwifolium. 
En nödvändig förutsättning, för att assimilationsväfnaden 
i stammen skall kunna fungera, är att skyddsväfnaderna icke 
inverka störande eller åtminstone ej hindrande. Korkväfnad 
får således icke förekomma, enär densamma innanför assimila- 
tionsväfnaden skulle orsaka dess isolering och uttorkning, och 
utanför densamma hindra belysning och gasutbyte alltför 
mycket. Visserligen är det sant, att t. ex. hos Rubus thyr- 
soideus ett korklager finnes innanför fungerande assimilations- 
väfnad. Men detta korklager är ytterst obetydligt och ofull- 
ständigt och i fysiologiskt hänseende närmast jämförligt med 
endodermis. 
De primära skyddsväfnadernas förhållande till assimila- 
tionsväfnaden är ofvan omnämdt. Utom genom rödt färg- 
6 
