i2 
Trumbenet') (= basi-sphenoides feu., Huxu. = hbasi- 
temporale PARKER) 
är bredt och kort, nående med sine utåt smalare kanter 
till trumhålorna, hvilkas undre kanter det bildar. Framkanten 
är konvex och med sin medlerste del genom 3 hål å hvar- 
dera sidan för canalis caroticus internus och Eustachiska 
rören väl begränsad och skild ifrån det dermed för öfrigt 
helt och hållet sammanvuxna kilbenet. Det är på undre sidan 
framifrån bakåt konvext men på tvären plant med en svag 
intryckning "i midten och der utan spår till någon längs 
gående list. 
Tinningbenen 
bestå enligt Macnus hos foglarne af 2 delar: pars 
squamosa och pars petrosa. Pars mastoidea saknas och er- 
sättes af nackbenets sidodelar”). Pars petrosa ligger på 
inre sidan af hjärnkaviteten och omsluter hörselorganerna m. 
m., men deremot bidrager pars squamosa till bildningen af 
skallens sidovägg. Den på densamma sittande processus 
temporalis är ganska stor och bred, platt, framåt riktad och, 
såsom redan nämnts, sammanvuxen med spetsen af postor- 
bitalprocessen. Fjälldelen är för öfrigt inbugtad och således på 
yttre sidan konkav samt bildar en medelmåttigt stor, djup fossa 
temporalis. Denna är fyrkantig, nedtill något smalare och 
upptill skarpt begränsad af den ovanligt starka, föga böjda 
linea semicircularis. ”Tinningprocessens yttre kant fortsättes 
ej uppåt och bakåt uti någon skarp, tinninggropen delande, 
kam såsom hos flere närstående slägten. Baktill bildar fjäll- 
delen den länge, rake, något utböjde främre kanten af 
trumhålan. 
Silbenet. 
Den del deraf, som bildar större delen af skiljeväggen 
emellan ögonhålorna och som motsvarar crista galli (= lamina 
!y Magnus: anf. st. sid. 32. 
2) Magnus: anf. st. sid. 34. 
