194 
red 
river 
run 
salt 
sea 
sick, sickness 
sister 
skin 
sleep 
small 
snow 
star 
summer 
sun 
take 
throat 
thunder 
to-morrow 
tongue 
. tooth 
tree 
walk 
water 
white 
wolf 
woman 
SSE Ba 
7 
ASIATIC TRIBES OF NORTH AMERICA. 
aski, M.; aguskah, Ch, 
keekahgeh, Ch, 
chahti, M, 
hucha, C. 
bok, C. 
equonih Ch. 
chuffa, C. 
sitkuscha, M. 
hupi, C. 
amaquohe, Ch. 
wehuta, Hitchitee 
abeka, C. 
unggedo, Ch. 
nocksishtike, C. 
hakschup, C 
gahlehah, Ch. 
nusi, C. 
nogobuscha, M. 
chotgoose, M. 
ungnawtsi, Ch. 
tilligue, M. 
owohchikea, Hitchitee 
phoutchik, C. 
miski, C. 
kohkee, Ch. 
tomepulleh, Chickasaw 
neetak-husih, C. (Day-star) 
neetahusa, M. 
kalesta, Ch. 
ishi, C. 
ahgelega, Ch. 
hiloha, C. 
-jyrajaa, C. 
onaha, C. 
soolish, C.; istetolahswah, M/ 
innotay, M. 
iti, C.; itta, Chickasaw ; uhduh, 
yahkahbuscha, M. 
uckah, C. 
ahmah, Ch. 
hatki, M. 
yahah, M. 
choyo, C. 
ageyung, Ch, 
tike, tekchi, C. 
humana, M. 
tuklo, C.; toogalo, Chickasaw 
Ch. 
tsawi, Ch.; totcheh, M.; tukchina, C. 
ushta, C. 
nunggih, Ch, 
tahlapi, C. 
hannali, C. 
untuklo, C, 
untuchina, C. 
ostabah, M. 
pocole, C. 
azgutsch, Ka. 
akai, J. 
kawachtuk, T. 
gychi, Ka, 
bez, A. 
gojem, K. 
shuppon, J. 
chikuten, J. 
schipoo, A. 
umi, J.; mok, imah, T. 
atui, A. 
biyoki, J. 
onna-kiyodai, J.; tschagado, K 
najahak, T. 
kawa, J. 
keilkat, K. 
netsnki, J. 
soibushi, J. (sleep together) 
chiisai, J. 
anighu, K. 
hlhigwuh, K. 
hoshi, J. 
foshi, J. 
natsu, J. 
ka, J.; kuiga, T. 
adomplis, Ka, 
nichi, J. (day) hoshi, J. (star) 
matschak, T 
kulleatsch, K. 
oku, A. 
igliak, T. 
kyhal, kyigala, kihinelan, K. 
rai, J. urgirgerkin, T. 
unako, T. 
etschilla, K. 
wuttinka, T. 
utut, K.; uttu, T.; wuda, Ka. 
hakobu. J. 
waku, A, 
emuk, T.; mima, K. 
haku, J.; attych, Ka. 
haigugeh, K. 
jo, J. 
aganak, T. 
tackki, L. 
onnon, K. 
tzogelsch, Ka. (3) 
tsook, Ka. 
ishtama, T. 
nijach, K. 
tachlima, T. 
nunmalan, onnamyllangan, K. 
nitachmallangga, K. 
tschooktunuk, T. 
stammo, T. 
kulle, T. 
Iil.—COMPARATIVE VOCABULARY OF THE WYANDOT-IROQUOIS 
AND PENINSULAR LANGUAGES. 
above 
arin 
axe 
basket 
bear 
bad 
belly 
below 
belt 
black 
ehneken, Iroquois 
onentcha, I. 
askwechia, I. 
nokeuh, Tuscarora 
ahdokenh, Mohawk 
atere, I (Ivo wis) 
uyeni, Japanese 
oondee, Aino 
kvasqua, kosheho, Kamtchatdale 
inggako, Koriak . 
adaganu, K. 
[M. (Mohawk) teeroo, Loo-Choo; zaru, J. (Japanese) 
oochereuh, T. (Tuscarora) ; ooquharlee, akliak, Tchuktcht 
hetken, I. 
washuh, T. 
kwichta, I. 
unagwenda, M, 
ehtake, I. 
outagwarinchta’ I. 
hontsi, I. 
tetiucalas, O. (Oneida) 
chaitkin, K. (Koriak) 
wasa, Loo-Choo [egchka, T. (Tchuktch2) 
ksuch, Ka. (Kamtchatdale); aktscha~ 
nanchiin, 2th 
jechtok, T. 
ririt, irit, T. 
nudchen, T. . 
natchala, T.; kytyhalu, K. 
