38 
tionen strömmar i de motoriska rören i centrifugal riktning från 
centraldelarna till periferien, densamma i de sensibla nervrören 
strömmar uti centripetal riktning från de periferiska delarna af 
kroppen till centraldelarna af nervsystemet. Denna innervations- 
strömmens olika riktning, hvilken otvifvelaktigt har sin grund i 
ett ännu icke utredt förhållande af kemisk eller annan art inom 
nervrören, är orsak till den olika funktion som tillhör desamma, 
så att, då genom de motoriska nervrören viljans bud och befall- 
ningar öfverföras från hjernan till de periferiska musklerna, der- 
emot, genom de sensibla nervrören, iutryck å de periferiska de- 
larna öfverföras till hjernan såsom sätet för medvetandet. Då 
nervskidan och neurilemet, enligt hvad ofvanföre blifvit an- 
märkt, isolera innervationsströmmen, måste äfven, med: hänseende 
till den större tjocklek som dessa delar af nervrören ega 4 de pe- 
riferiska nerverna framför nervrören i centraldelarna och å nery- 
cellerna, dessa i nerverna ega en större förmåga att isolera inner- 
vationsströmmen, än den som normalt tillkommer nervrören i 
centraldelarna.. Med afseende å de särskilta elementer, hvilka fö- 
rekomma 1 nervrören, kan man således tänka sig en atrofi eller 
hypertrofi uti antingen nervcellerna, neurilemet, nervskidan el- 
ler axel-cylindern, hvilken måste framkalla störingar i nervverk- 
samheten, motsvarande den speciella funktion som tillkommer 
dessa särskilda delar af nervsystemet. Såsom eu oeftergifligt vil- 
kor för innervationsströmmens ledning genom nervrören, så väl 
i de sensibla som motoriska nerverna, erfordras att nervrören icke 
äro utsatta för någon yttre tryckning af en eller annan art. Med 
hänseende till den olika funktion som tillhör de motoriska och 
sensibla nervrören, uppträder en störing i desamma på olika sätt, 
så att då en störing i de motoriska rören gilver sig ullkänna 
genom en af viljan oberoende sammandragning af musklerna, 
under form af kramp, densamma deremot i de sensibla nerverna 
gifver sig tillkänna under form af nervsmåärta (neuralgi), hvil- 
