42 
byggnader och vattenledningar samt deröfver lemnat beskrifnin- 
gar. Stats-Rådet v. Nordmann ansåg sig dock böra härvid an- 
märka det han år 1833, under en åtta dagars vistelse vid Cher- 
sonesiska fyrbåken, varit i tillfälle att se så väl byggnader, till- 
hörande en Hr Kruse, som äfven sjelfva fyrbåken konstrue- 
rade af stenar å hvilka man kunde tydligt nog varseblifva qvar- 
lefvor af gammalt murbruk. Det nyare Chersonesus, med hela 
dess område, upptog landsträckan mellan Balaklava, den stora 
Sevastopolska viken (Kalos limene) och Chersonesiska fyrbåken, 
hade vid Cap Parthenon ett tempel: helgadt åt Diana, var medelst 
en 60 stadier lång mur längs med balaklayska dalen afskildt från 
det öfriga Taurien, och är till sitt omfång och sina gränsor af 
Strabo noga beskrifvet. Sjelfva staden, belägen vid den nu- 
mera så kallade Karantänshamnen, var likaledes omgifven af en 
mur med tre torn, omtalade af Theophanes. Chersonesus hade 
50,000 innevånare och 5 stora stenportar, af hvilka en, med der- 
med sammanhängande mur, finnes nåra karantänsbyggnaden ännu 
bibehållen. En af Waxel och Clarke meddelad inskrift å en 
marmortafla från en mycken sednare tid upplyser att denna portik 
blifvit restaurerad under Kejsar Zeno's tid af en grefve Dio- 
genes är 312. Chersonesus förde blodiga krig mot Sarmaterna; 
Scytherna och Taurierna, samt blef 81 år f. Kristi födelse eröf- 
radt af Konungen i Pontus Mithridates. Sedan invånarne 
i Chersonesus under Kejsarne Diocletianus och Constantin 
blifvit kristna och förvandlat sina hedniska tempel till kyrkor, 
omtalas de mycket af kronikern Nestor. Såsom bekant, belä- 
grade Wiladimir ”Chersun” år 988, iutog staden efter att hafva 
afskurit vattenledningen och fick, med förbehåll att låta döpa sig, 
Kejsar Basilii syster Prinsessan Anna till gemål. Till åmin- 
nelse af denna för Ryska nationen så märkvärdiga tilldragelse lät 
Wladimir i Chersonesus. uppbygga ett tempel. Nära nog på 
samma ställe ha Fransmännen nu uppfört sina batterier. An- 
