9b 



valeiilvigl, v atbin-voluiti, eqvivaleiil-voliiiii eller .specifik volum. I 

 ett sammansatt ämne är vigteii at en atom lika med summan at 

 beståndsdelarnes atomers vigter, eller om den sammansatta ato- 

 mens vigt betecknas med M^ så ar M m, -f- m,, -f- m,,, + etc. 

 Nu är också hos delta ämne M = S heller S -^ yr, och tydligt är 



alt denna specifika vigt lätt skulle kunna beräknas, da antalet och 

 vigten af dess beståndsdelars atomer äro bekanta äfvensom des- 

 sas specifika vigt, i fall summan af beståndsdelarnes volnmer vore 

 lika med volumen af deras förening d. v. s. F" = v, -f- v,, + v„i + etc. 



emedan man då hade S 



__ m, -f ///„ + m,,, + etc. 



v, + v,, + v„, -\- eic' 

 såsom äfven fallet är vid sammanblandningar af särskilde ämnen. 

 Men alldenstund man empiriskt funnit att en sålunda beräknad 

 specifik vigt för kemiska föreningar ej är lika med den verkliga, 

 utan vanligtvis mindre än denna, sä sluter man deraf alt mo- 

 lekylerne vid föreningen förminskat sin volum eller sammandra- 

 git sig. 1 afseende ä denna volumförändring kunna nu olika 

 åsigter framträda och hafva äfven gjort det. Fördelas densam- 

 ma proportionell pä alla beständsdelavne, erhålles icke något 

 iheoretiskt resultat. Anlages åter sammandragningen vara be- 

 stämd och oföränderlig hos hvarje ämne, finner man snart att en 

 sådan hypothes icke äger någon praktisk användbarhet. Således 

 måste vid! särskilda fall äfven särskilda molekylarvolumsförän- 

 dringar bestämmas, och frågan blifver om någon klassifikation af 

 desamma låter uppställa sig, om någon allmänt gällande förändring 

 eger rum och derjemte speciella, eller endast de sednare och hvaraf 

 dessa bero, om andra omständigheter, såsom aggregationsform, 

 kristallform, specifikt värme o. s. v. dervid äga inHytande. Här- 

 om hafva åsiglerna varit delade och mycket liar i denna väg 

 blifvit försökt och omtvistadl. Licentiaten N ordens k iöld har vid 

 försök till lösning af denna fråga utgått ifrån det förhållande, 

 »om äger rum emellan de tvenne så kallade molekylar-kraflerna, 



