130 



delen. Nervröien i denna bakre transversella commissur korsa 

 icke hvaraiidra, utan förlöpa parallell. De, som äro närmast cen- 

 tral kanalen, öfvergå i en gangliegrupp och utmärka sig genom 

 en ljusare eller grå färg. De öfriga förlöpa till en del tvärs 

 från den ena sidan till den motsatta, hvarest de synas sluta i den 

 centrala gruppen af gangUeceller. Här, såsom i en mera allmän 

 medelpunkt, förena sig reflexrören, nervrören i det bakre hornet 

 och den bakre commissuren. Nervrören 1 den bakre commissu- 

 ren ingå en direct förening, ej mindre med de egentliga känsel- 

 rören, än med de främre rötterne. Med reflexnerverne, som ge- 

 nom det bakre hornet tränga lill midlen af den grå substansen, 

 anser förf. att dessa nervrör i den bakre commissuren icke stå i 

 direct sammanhang. Alltid har förf. i midlen af den grå sub- 

 stansen vid basis af det bakre hornet sett en grupp af celler, 

 som synes vara en allmän punkt för reflex verksamheten, och 

 har dessutom funnit en del af desamma stå i sammanhans med 



o 



de nervrör som omgifva det bakre hornet. Emellan bägge dessa 

 commissurer, som bestå af grå nervrör, har förf. observerat eu 

 central kanal, hvilken, såsom en fortsättning af den 4:de ventri- 

 keln, är beklädd af epilhelialceller, ehuru Rölliker förnekat 

 desammas förekommande hos den fullväxta menniskan. Schil- 

 ling har äfven observerat densamma och Se hr. v. d. Ko lek 

 har sett denna kanal till och med hos ett fruntimmer af 70 åns 

 ålder, ehuru han anmärker att densamma, som i allmänhet inne- 

 håller en albuminös vätska, hos menniskan är trängre än hos de 

 flesta djur. 



Dessa Schröder v. d. Kolcks resultater beträffande 

 ryggmärgens byggnad öfverensstämma ölverhufvud med dem af 

 Bidder hvilken i ofvanföre yttrade, af Owsjannikow utgif- 

 ne, afhandling närmare undersökt ryggmärgens byggnad hos fi- 

 skarne. Dä dessa likväl i vissa hänseenden afvika, torde det icke 

 sakna intresse att här i korthet anföra denne utmärkte forskares 



