16 



ser han sig icke kunna framställa nöjaktig orsak, innan han hun- 

 nit nogare granska de i Åbo anslälda meteorologiska observatio- 

 ner under sistförflutua sekel, och jemföra resultaterna deraf med 

 hvad nutidens erfarenhet berättigar att antaga. 



Professoren 11 m o n 1 föredrog i Societetens session den 4 

 Mars en Epidemiologisk iakttagelse i ufseende ä Koleran ■*), med- 

 delad af deu bekante Sicilianske naturforskaren Mari o Gem- 

 mellaro i Nicolosi uti en skrifvelse af den 8 Maji sistlidet år. 

 Enligt denna uppgift hemsöktes mest alla orter på Sicilien, åf- 

 ven de högländare eller bergstrakterna, af koleran, dä denna 

 farsot der rasade under sonnnaren och hösten 1837, men ett 

 märkvärdigt undantag härifrän utgjordes af den lilla staden Ni- 

 colosi, vid foten af y^tna, och hela den öfversta delen af vul- 

 kanens södra >luttning, dit jNicolosi hörer, emedan denna trakt 

 blef fullkomligen fredad, oaktadt all kommunikation med de uAst 

 intill belägna härjade orterna. Såsom förklaringsgrund till denna 

 egenhet i sjukdomens framfart, uppgifver Ge mm el lar o det 

 faktum, att, under den tid koleran hemsökte de östra delarna af 

 Sicilien, en oupphörligt herrskande nordanvind dref de då ym- 

 nigt frambrytande vulkaniska rökmassorna närmast och tätast 6f- 

 verom den af farsoten skonade delen af ^tnaiska södra bergs- 

 trakten, och att, der denna rökregion åt begge sidor upphörde, 

 kolerans härjningar vidtogo. Denna isolerade iakttagelse leder 

 väl ännu icke till någon säker erfarenhet, huruvida vulkaners 

 rök motverkar ifrågavarande farsot, men den synes likväl för- 

 tjena uppmärksamhet. — Vid sammanträdet den 8 April medde- 

 lade bemälde Professor äfven Societeten tvenne bidrag till Aca- 

 lephernas naturalhistoria , det förra Om en sannolikt ännu icke 

 beskrifven Acalephe-art '), hvilken Professoren observerat i Adria- 



") Misceller om Fulkanen /Etna (T. 1, s. 749). 



"■) Om en Meduncc-art i Adriatiska liafuet (T. 11, s. 761). 



