181 



tvifvel är mjeltens arter (hvilken inelfva blifvit vid iiltagiilngen 

 af viscera bortsknreu) , kort efter sitt ursprung bildar ett starkt 

 undernät (rete mirabile), förr än den intränger i mjelten; och 

 anmärkte Professoren i detta afseende, att man i allmänhet varit 

 oense om nyttan af de hos djur förekommande imdernäten, dS 

 några velat anse dem utöfva ett mekaniskt, andra ett kemiskt, in- 

 flytande på blodet. Tager man i betraktande de ställen, å livilka 

 undernät blifvit hos djuren iakttagna, såsom t. ex. i ögonhålan 

 hos idislande djur, kaltor, fåglar, m. m., å arteria maxillaris inter- 

 na förr än den tränger till hjernan, å lefvern hos thunfisken, o. 

 s. v., visar sig att dessa äro sädana, der del borde förekonnuas 

 att blodet skulle alltför starkt inverka å ett för mekanisk inflytelse 

 ömtåligt organ, och torde det derföre ej kunna betviflas, att nyt- 

 tan af de arteriella undernälen är mekanisk, samt består deruti, 

 alt det i en artérstam innehållna blodet derigenom fördelas på en 

 större flodbädd, blodcirkulationen i följd deraf retarderas, samt den 

 arteriella blodpelarens tryckning betydligen förminskas. Nämnde 

 verkan ansåg Professoren det hos strutsen anmärkta mjeltunder- 

 nätet äfven utöfva: ett förhällande så mycket mera nödigt, som 

 mjeltens kapillar-kärl utmärka sig genom utomordentligt fnia väg- 

 gar. Att ett sådant undernät icke förekommer å mjeltens arter 

 hos menniskan, syntes Professoren icke kunna gälla såsom inkast 

 häremot, emedan en sådan retardation af blodcirkulationen kan 

 åstadkommas äfven genom andra inrättningar å artérerna, såsom 

 böjningar af artérstammen, t. ex. ä carolis interna, den vinkel 

 under hvilken en aitérgren utgår ifrån stammen, m. m. Hos 

 menniskan vänder sig mjeltarléren, efter sitt ursprung \n- a. coe- 

 liaca, åt vänster och förlöper slingrande i flere böjningar till mjel- 

 ten, hvarigenom naturligtvis blodcirkulationen, då blodet i hvarje 

 böjning röner ett motstånd af kärl väggen, betydligt måste retar- 

 deras. Då denna slingring af mjeltarléren saknas hos strutsen, 

 har naturen vunnit samma ändamål genom det anmärkta under- 



