Tillfölje af den förändring, de svenska väderstrecksbe- 
nämningarna utöfvat på finska kompassen, anser R. äfven den för 
det närvarande kunna indelas i 16 streck med följande benäm- 
ningar, af hvilka han med frågetecken utmärkt de mindre säkra. 
N pohja S 
NNO kaarna-pohja? SSW 
meri el. etela 
meri-louna? 
NO itä-pohja SW 
ONO kaarna-itä? 
meri-länsi (louna)? 
WSW JIänsi-louna? 
O itä WW länsi 
OS0O itä-kaakko WNW Iuodet-låänsi 
SO kaakko NW luodet 
SSO meri-kaakko NNVW luodet-polhyja. 
Innan jag går vidare att undersöka grunden för dessa in- 
delningar och benämningar, anser jag nödigt med några ord näm- 
na äfven om väderstrecks-benämningarna hos det med oss när- 
mast beslägtade ehstniska folket. 
I ehstniskan på fasta landets kustorter äro enligt Rosen- 
plänters Beiträge, 12 hft s. 94, 95, följande benämningar i 
bruk : 
N pohli, I lounat, 
NO — idda-pohhi, SW  eddel, 
(0) idda, W Jens, 
SOL kak NW — loed. 
Enligt en annan uppgift, som i nåmnda arbetes 10 hft. 
s. 96 förefinnes, skola nämnda väderstreck på Ösel heta N pöhhi, 
NO idda, O ma-kaar, SO lounad, S eddel, SW Ilåäåäs, WW 
wessikaar, NW  loed, hvilka benämningar ej Öfverensståmma 
med de förra för andra än N och NW. 
Utan att behöfva antaga någondera af dessa uppgifter för 
oriktig, kan man alltförvål förklara olikheten af det olika språk- 
bruket på hvardera stället. Märkvärdigt förefaller det dock, att 
i den öselska uppgiften SO heter Zounad, hvars motsvarande ord 
