30 
serie olvanom noll, i nedstigande nedanom noll. Det finnes ingen 
observator, som ofta icke skulle märkt, att han tagit det ena för 
det andra vid temperaturens oscillationer i närheten af uollpunk- 
ten; som t. ex. af vana att ofvanom nollpunkten afläsa de deci- 
mala bråken uppåt, icke skulle fortfarit att på samma sätt be- 
stämma bråken under denna punkt. Slutligen, om man undvi- 
kit dessa misstag vid observationerna, qvarstår ännu samma möj- 
lighet för deras begående vid uppgörandet af de meteorologiska 
tabellerna. För att erhålla de termometriska medelvärden, är det 
oundgångligt att skilja + och — sidorna från hvarandra och ad- 
dera dem hvarför sig, något som blott i få fall inträffar med den 
Fahrenheitska skalan, — -— 
Förf. anför ännu några, som oss synes, mindre väsendtliga 
olågenheter hos centesimalskalan och slutar sin kritik af de bruk- 
liga termometerskalorna med det tillägg, att, om ock Fahrenheits 
skala förtjenar företräde framför centigradskalan, då det gäller att 
endast utmärka temperaturen under den vanliga nollpunkten, den 
likväl är långt ifrån tillfredsställande för att angifva låga tempe- 
raturgrader; den är äfven bristfällig i det afseende, att dess noll- 
punkt icke är någon fast punkt, såsom punkten för smältande is 
eller kokande vatten. Den har ursprungligen blifvit antagen, 
emedan den uttrycker den lägsta temperatur, som 1709 observe- 
rades och som Fahrenheit sedermera genom en artificiel köld- 
blandning åter frambragte. Fahrenheit sjelf erkände dess otillför- 
litlighet, ty han förklarade, att den ej var densamma om somma- 
ren som om vintern. I alla händelser är Fahrenheits nollpunkt 
en beräknad, icke en observerad punkt. 
För att nu erhålla en termometerskala, som skulle erbjuda 
Fahrenheitska skalans alla fördelar, utan att vara behäftad med 
dess brister och som derjemte så nära som möjligt skulle sluta sig 
till den allmännast begagnade eller centigrads-skalan , föreslår 
Walfer din, att utmärka qvicksilfrets fryspunkt som ligger vid 
