36 
40? C., med 0, derifrån uppåt dela skalan i 400”, vid hvilken 
sista grad qvicksilfrets kokpunkt, som ligger vid 360? C., kom- 
me att infalla. Denna modifikation af termometerskalan består 
således deruti, att qvicksilfret ej blott användes till termometriskt 
fluidum, utan att dess frys- och kokpunkt äfven bilda de fasta 
punkterna, dock sålunda, att man vid graderingen åfven gjort af- 
seende på vattnets frys- och kokpunkt efter centigradsskalan. 
Walferdin har för franska vetenskaps-akademien före- 
visat en efter denna princip construerad termometer, hvarmed 
han redan i flere år anställt observationer och hvars ändamålsen- 
lighet äfven fysikern Babinet erkännt. 
I anledning af detta meddelande anmärktes, att de af fim- 
ska vetenskaps-societeten alltsedan år 1846 för anställande af ob- 
servationer i landet utdelade termometrar blifvit enligt framlidne 
professor Nervanders förslag konstruerade efter samma idé, som 
Walferdin lagt till grund för sin tetracentigradsskala. Ner- 
vanders förslag har aldrig blifvit offemliggjordt, utan ingår 
blott i den skriftliga instruktion, han på societetens vägnar upp- 
satt för de landsmän , hvilka begagna societetens barometrar och 
termometrar. Denna instruktion torde dock ej behöfva undan- 
hållas offentligheten, helst den berör en sak, som societeten redan 
i tio års tid efter bästa förmåga sökt befordra — utredningen at 
landets klimatologi — hvarföre densamma här meddelas i det skick, 
den till societeten inlemnades den 24 April 1846. 
4. Om Termometern. 
1:o Termometern bör afläsas med ögat i den ställning, att gra- 
dernes streck, då de ses genom termometerns rör, visa sig 
raka. 
2:0o Hvarje grad afdelas, genom uppskattning efter ögonmått, i 
tionde delar, hvilka skrifvas som decimaler efter det hela 
gradtalet, och skiljas från det hela gradtalet genom ett komna 
