£0 
ämnena är både mekanisk och kemisk, emedan en del af de i 
munkaviteten sönderdelade fasta födoämnuena upplöses 1 den i 
munkaviteten afsöndrade vätskan, hvilken visar en starkt alkalisk 
reaktion. Genom direkta experimenter har det blifvit utredt, att 
saliven icke utöfvar något inflytande på de proteinhaltiga be- 
ståndsdelarne af födoämnena, utan endast å de stärkelsehaltiga 
ämnena, hvilka omsättas till dextrin och drufsocker, ehuru, med 
hänseende till den korta tid, som födoämnena behinna sig i mun- 
kaviteten, alla stärkelsehaltiga beståndsdelar i födoämnena icke un- 
dergå en sådan omsättning, hvilken tvertom fortsättes till en del i 
ventrikelen genom magslemmets inflytande, och i synnerhet ge- 
nom de i den öfriga delen af tarmkanalen förekommande körtlarne, 
såsom pankreas, Brunnerska och Liberkäöhnska körtlarne m. m. 
Annat är deremot det inflytande, som magsaften utöfvar 
på födoämnena. I ventrikelns slemhinna förekomma, såsom be- 
kant, två arter af körtlar, nemligen pepsin körtlar 1 den venstra 
hälften och egentliga slemkörtlar i den högra hälften, hvardera 
utmärkt genom en densamma uteslutande tillhörande byggnad. 
Magsaften utmärker sig genom en sur reaktion, härrörande af fri 
saltsyra och mjölksyra, hvarutom under vissa förhållanden, särde- 
les vid sjukliga afvikelser, smörsyra och ättiksyra ingå i den- 
samma. 
Då Lehman funnit den fria syran å magsaften utgöra 
0,561—0,908 ”/, har Bidder och Schmidt funnit densamma ut- 
göra 0,354 "/o. Utom dessa ämnen ingå uti magsaftens kemiska 
sammansättning pepsin, såsom den mest utmärkande beståndsde- 
len, samt dessutom åtskilliga salter, bland hvilka klorsaltet spelar 
hufvudrolen. Genom magsaftens inflytande upplösas stelnade 
proteinhaltiga ämnen, hvilka i denna upplösta form erhålla ut- 
märkande egenskaper, till följe hvaraf dessa i magsaften upplösta 
beståndsdelar erhållit namn af peptoner. Framför allt utmärka sig 
de till peptoner förvandlade proteinföreningarne derigenom, att de 
