103 
kelser i lungornas anatomiska och fysiologiska förhållanden, före- 
komma ganska många fall, der denna method icke är tillräcklig 
för bedömandet af lungornes tillstånd, helst stor svårighet före- 
kommer vid bestämmandet af mindre olikheter i uppfattningen 
af respirations ljudet. Af stor vigt år det således för diagnosti- 
ken af lungornas sjukdomar att kunna använda ett instrument, 
hvarigenom lungornas kapacitet i särskilda fall med lätthet kan 
bestämmas. På ett tillfredsställande sätt har detta behof blifvit 
uppfylldt af Hutchinson, genom den af honom uppfunna så 
kallade spirometern. 
Då vid vanlig andedrägt endast en 1 af den i lungorna 
innehållna luften förnyas, har Hutchinson benåmut den luft, 
som efter vanlig utandning ännu kan utandas såsom qvarhållen 
Zuft och bestämt denna till 1248 —1804 kub. centimeter, den luft, 
som ännu återstår 1 lungorna efter den starkaste möjliga utand- 
ning har han betecknat såsom qgvarblifvande luft, hvilken af 
honom blifvit bestämd till 1230—1640 kub. centimeter. Genom 
spirometern har han sökt att bestämma lungornes af honom så 
kallade vital kapacitet, hvarmed han förstår den luft, hvilken 
efter föregången möjligaste djup; inandning kan efter den derpå 
följande möjligaste djupa utandning utandas. Med ullhjelp af 
ofvan anmärkta instrument, har han bestämt lungornas vital ka- 
pacitet hos Engelsmän till 3772 kub. centimeter ”), hvilken hos 
Holländare och Tyskar blifvit funnen 500 kub. centimeter för 
hög ””). Då den vid bestämmande af lungornes vital kapacitet i 
spirometern utandade luften angifves å en till instrumentet hö- 
+) Jför: Von der Capacität der Lungen und von den Athmungs-Functionen 
von Hutchinson äbersetzt von Dr Samosch. Braunschweig 1849. 
++) Fabius de spirometro ejusque usu, cum aliorum tum propriis observa- 
tionibus illustrato. Amstelodami 1853 och Nederlandsch Lancet; Tijd- 
shrift voor de Geneeskundige Wetenschappen, tweede Jaargang. Graven- 
hage 1852 sid. 289. 
