117 
f) Under motsvarande breddgrader å ena sidan i Lena- 
dalen (Jakutzk) å andra sidan under S:t Petersburgs meridianer 
ankomma flyttfoglarna åter temligen liktidigt. 
g) Öster om Lena ända till östra kusten af Siberien röjer 
sig åter hos flyttfoglarna ett betydligt och hastigt efterblifvande. 
Dessa olikheter söker förf. förklara ur orternas olika kli- 
matiska förhållanden. 
I mellersta Ural tränga sig Isepipteserna tätt till hvar- 
andra, hvilket tyckes antyda ett exempellöst dröjsmål i flyttfoglarnas 
framryckande om våren, ett dröjsmål, som der sammanhopar de 
anlända gästerna och gör, att deras antal visar sig utomordentligt 
stort. Det är isynnerhet denna omständighet och på långt när 
icke så mycket de i sjelfva verket talrikare representanterna af 
fogelverlden i denna trakt, som man bör tillskrifva den sjudande 
rörelse och det lif om våren, hvilket de akademiska resande i 
sistförflutna århundrade enståmmigt skildra såsom obeskrifligt och 
öfvergående hvarje föreställning. 
Förf. beklagar, att han endast kunnat förfoga om ett otill- 
räckligt material, men anser dock en bearbetning af detsamma 
varit af behofvet påkallad. Ty de enstaka, från hvarandra långt 
aflägsna observatorernas ofta förlöjligade mödor måste genom hän- 
visning på det allmänna resultatet uppmuntras och stärkas; de 
behöfva siktas och riktas. DLikaså litet som vid andra dylika 
företag, för hvilkas framgång fleres samverkan är nödig, får äfven 
här centralisering saknas, som till och med genom sina, fel endast 
kan åstadkomma nytta. 
De väsendtligare grunddragen af detta företag äro så säkra, 
att man redan kan bilda sig ett omdöme öfver begångna obser- 
vations- och andra fel. I ett äldre arbete (Justander, Specimein 
Calendarii Aboönsis 1786) förekomma uppgifter beträffande några 
foglars ankomsttider, hvilka om de jemföras med nyare observa- 
