125 
Några ord om Biots anmärkningar, 
föranledda af franska regeringens förslag att i Algeriet 
inrätta meteorologiska observationer. 
Meteorologiens studium har på de sista tiderna erhållit en 
så stor utsträckning, det har i Ryssland, i Eugland, i Preussen, 
i Österrike tagit så många krafter i anspråk, att slutligen äfven 
Frankrike icke kunnat blifva fremmande för den allmänna rörel- 
sen. Redan för någon tid sedan bildade sig i Paris ett meleoro- 
logiskt sällskap; flere meteorologiska stationer grundades i Frank- 
rike till och med genom privata krafter; för aflägsnare trakter, 
såsom de nyeröfrade provinserna i norra Afrika, togs regeringens 
medverkan i anspråk. Denna var beredd att följa så många an- 
dra regeringars exempel och att fästa tillbörligt afseende vid den 
från så många håll uttalade Önskan, samt i främsta rummet vid 
akerbrukets intresse, som man derjemte sökt göra gällande; men 
då utförandet af detta förslag ej kunde umbåra vetenskapens hjelp, 
vände sig regeringen till vetenskaps-akademien, med förfrågan, 
på hvilka punkter de meteorologiska stationerna borde anläg- 
gas, huru stort deras antal borde vara, hurudana instrumenter 
borde användas och bad om instruktioner för observatorerne. 
Akademien utnämnde, såsom det plägar ske i dylika fall, en kom- 
mission; denna kommission afgaf mot slutet af December sistlidet 
är elt betänkande, hvari föreslås att gifva de blifvande meteoro- 
logiska stationerna, samma organisation, som de ryska och engel- 
ska magnetiskt-meteorologiska. observatorierna redan i flere år ägt. 
Detta kommissionens betänkande väckte inom akademien 
en mycket liflig diskussion. Biot och Regnault inlemnade an- 
märkningar mot detsamma; det oaktadt godkändes det af det stora 
flertalet utan förändring. Biot förkastar meteorologiens studium, 
såsom det nu bedrifves, helt och hållet; och oaktadt kommissio- 
nens berättelse sjelf, i det den tillbakavisar Biots åsigt, är den 
bästa vederläggning af densamma, kan det dock ej, för den höga 
