137 
ren allena bestämmer emellertid ännu icke — det veta vi långt 
för detta -- en vexts förekommande i en trakt; det bestämmande 
är väl snarare de gränser, emellan hvilka ett lands temperatur- 
förhållanden röra sig; ett lands sommar må vara aldrig så egnad 
för odlingen af en vext, om denna ej kan uthärda den i detta 
land rådande eller dock ofta inträdande vinterkölden, så kan man 
med fördel icke odla honom derstådes. Ett lands temperatur- 
förhållanden måste således studeras fullständigt och i alla sina 
enskildheter, om man vill göra en säker slutsats öfver möjlig- 
heten af en vexts odling i detta land; men dertill behöfvas åter 
regelbundna, genom ett stort antal år fortgående meteorologiska 
iakttagelser. 
Denna vigtiga gren af vextfysiologien har just derföre 
ännu ej framskridit så långt, som önskligt vore, emedan vi ännu 
icke äga tillräckligt meteorologiska data från de skilda trakter der 
nyttiga vexter odlas. För öfrigt kan det omöjligt) åläggas me- 
teorologen att studera dylika, utom hans område liggande frågor, 
han bör åt vextfysiologien blott lemna de nödiga elementerna 
för dessa studier. — — — 
Hvad slutligen de meteorologiska iakttagelsernas nytta för 
vindarnas teori och med detsamma för skeppsfarten beträffar, 
så är denna så allmänt erkänd, att derom väl ingenting vwidare 
behöfver sägas; — — hvem känner ej hvad Maury och andra 
i detta afseende uträttat. — 
Jag kommer slutligen till den förnämsta invändning, som 
Biot gjort mot de meteorologiska observatorierna, nämligen att 
de icke lemnat några resultater. Detta påstående visar blott, 
huru långsamt allt nytt utbreder sig och huru föga de nyare 
meteorologiska upptäckterna ännu inträngt i den krets, hvars 
lysande medelpunkt Biot utgör. I alla nyare meteorologiska 
arbeten, af hvilka rätt många innehålla mycket ingripande upp- 
18 
