Då det visat sig omöjligt att i ett minnestal inrymma fullständiga uppgifter om 

 C. G. Estlanders mångsidiga värksamhet, aftryckas nedanstående biografiska notiser 

 ur inbjudningsskriften till promotionen den 30 maj 1907, vid hvilken promotion Estlan- 

 der var en af jubelmagistrarna. 



Carl Gustaf Estlander. 



Född i Lappfjäids socken den 31 januari 1834. Student den 22 juni 18.50, kandidat i 

 historisk-filologiska fakulteten den 28 april 1856. Promoverad magister primus, den 29 maj 1857. 

 Kurator för historisk-filologiska fakulteten 1859—1863. Företog nov. 1859— aug. 1860 en resa till 

 Danuiark, Tyskland, Belgien och Fraukrike för konststudier m. ui. Licentiat den 26 maj 1859. 

 Docent i estetik och nyare litteratur den 31 mars 1860. Promoverad doktor i hist. filol. fakul- 

 teten den 31 maj s. å. Förestod professionen i estetik och nyare litteratur v. t. 1861 — v. t. 1862. 

 Anträdde om hösten 1863 med publikt understöd en två-årig resa till Danmark, Tyskland, 

 Frankrike, England, Italien och Spanien; resans uppgift var delad emellan studium af skön koust 

 och forskningar i medeltidslitteraturen. Tristau-sagau, de Ossianska traditionerna m. m. T. f. 

 kurator for hist. iilolog. fakulteten h. t. 1865 — v. t. 1867. Höll om våren 1866 i Helsingfors en 

 serie populära föreläsningar öfver de bildande konsternas historia. Förestod professionen i este- 

 tik och nyare litteratur från v. t. 1867. — Professor i estetik och nyare litteratur den 11 juli 

 1868. Inspektor för uyländska afdeluingen h. t. 1870 — h. t. 1884. Ledamot af komitén för 

 frågan om finska språkets användning vid vetenskaplig undervisning 1870, samt af komitén för 

 uppgörande af förslag till organisation af ett reallyceum i Helsingfors 1871. Inspektor för Uni- 

 versitetets skulptnrsamliug sedan dess anläggande 1873. Ridd. af Anne o. 3 kl. 1873. Gjorde 

 från juni 1873 till juni 1874 en resa till Wienerutställningeu, Italien, Schweitz, Wurtemberg, 

 Paris och Belgien såväl för idkande af konststudier, som för att taga kännedom oui konstiudu- 

 striella undervisningsanstalter. Ordförande i komitén tör omliildning af söndags- och aftonsko- 

 lorna samt tekniska realskolorna 1874. En af Helsiugiors stadsfullmäktige 1875—79, 1883—85. 

 Sekreterare i ständerhusutskottet vid 1877 års landtdag. Ordförande i konnten för uppgörande 

 af undervisningsplaner för ])olytekniska institutet 1877. Ordförande i komitén för afgifvande af 

 förslag till en högre undervisningsanstalt tör bildande konst och musik 1878. Ordförande i 

 komitén för uppgörande af förslag till instruktion för en öfverstyrelse för manid'aktur- och bergs- 

 väsendet 1879. — Ledamot i skolkomitén 1879. Konsultativ ledamot i öfverstyrelsen för skol- 

 väsendet 1879. Ridd. af Stanislai o. 2 kl. 1881. Af Universitetet vald ledamot i presteståndet 

 vid laudtdagen 1882 och ordförande i ständerhusutskottet vid samma landtdag. Af borgare- 

 ståndet vald ledamot i ständerhusdelegationen Irån 1882 till år 1888, då han på begäran befriades 

 från uppdraget. Ridd. af Anne o. 2 kl. 1883. Gjorde en resa för konststudier till Italien och 

 Frankrike sept. 1883— jau. 1884. — Dekanus i historisk-filologiska sektionen den 4 okt. 1884. 



Tom. XLII. 



