22 Hvco Pırrıne. 
X. a VII min hraibkutum. 
I nära anslutning till Bugges förklaring av namnet Zreiógotar (Rök III, sidd. 44 ff.) har 
jag i D, sid. 18 översatt runföljden mir hraipkutum med orden 'bland medelhavsfolken. Brate 
säger i Rök IV, sid. 236, att denna översättning icke är ägnad att vinna tilltro. 
Huvuddelen av min tankegång står sig, oberoende av om jag på denna punkt har bokstav- 
ligen rätt eller icke. Säkert är, att östgoterna av nordborna kallades hreiögotar (jr Bugge, 
Rök IIL sid. 45). Ej heller kan man tvivla på, att nordborna kände östgoterna som ett kristet 
folk, och dà óstgoternas makt kulminerade, gällde de helt vist som de främste i kristenheten. 
Om nordborna använde folkslagsnamnet hreiógotar som liktydigt med 'de kristne’ eller 'syd- 
länningarna’ eller "medelhavsfolken', är detta icke underligare än att muselmännen en tid kallade 
alla kristna för ’franker’ och icke hälften sa underligt som att stamfränderna i Sverge envisas 
att kalla oss östsvenskar för "finnar'. 
Xl. « VI - - huarfurniualtumanurbifiaru 
a VII mirhraipkutumauktu 
a VIII. miranubsakar 
Sedan jag ovan diskuterat nagra enskilda förbindelser, som ingå i dennd runsättning, skall 
jag nu gå att söka besvara frågan om betydelsen av den ovanstaende frasen. 
Det är huvudsakligen i fråga om rungruppen furniualtum, som jag har ett tillägg att göra. 
För övrigt ger jag väsentligen samma översättning som i D, sid. 18. Dock är jag nu mest 
böjd att uppfatta auk som copula och icke som ett relativum med hraipkutum som korrelat !. 
I fråga om runföljden furniualtum har jag att taga ställning till ett uppslag, som givits av 
Einar Pontän. 
Pontän har sökt kombinera Vigfussons Översättning? "lor nine ages med Lind- 
roths av honom själv förkastade #, men av mig upptagna tanke, enligt vilken det här är fråga 
om Kristus, och frågar sig, om fur niu altum kan betyda ’för nio århundraden sedan”. Stenen 
skulle i sådant fall datera sig själv till c. 900 e. Kr. 
! D, sid. 18 gav jag översättningen auk tumiR an ub sakaR = "över vilkas synder han (nu) sitter till 
doms. Denna översättning håller jag fortfarande för möjlig och hänvisar till Vigfussons tolkning also he judged 
their cases. Valet mellan de båda uppfattningssätten kan icke träffas på några rent formella grunder. Allt beror 
på, om Rök-ristaren betraktade Kristus som en lokal gudom eller som alla människors domare — med andra 
ord, om han var hedning eller kristen. 
? Godtagen bl. a. av Bugge i Rök II, sid. 15 och Rök III, sid. 25. 
* Lindroth, B contra Lindroth, A, sid. 9. 
Tom. XLIX. 
