40 Hvao Pırerinc. 
Det skäl. pa grund av vilket Brate förkastat den av honom själv försöksvis gjorda för- 
bättringen av v. Friesens läsning, är naturligtvis icke hällbart, dà all skrift pa Rökstenen 
bör läsas i riktningarna vänster—höger, uppifrån - nedåt. Läsningen bisiauiuari är 
i själva verket i metodiskt avseende någorlunda tillfredsställande. Därmed är dock ännu ingen- 
ting sagt om den översättning, som Brate själv ger av denna runföljd. Brate tolkar auiuari 
som sy(j)vceri ”öbon'. Men det synes mig mycket osäkert, om ordet 'ö som förled i en samman- 
sättning, vars andra led börjar med ett ljud i konsonantisk funktion, på Rökristarens tid kunde 
skrivas aui-. Transkriptionen oyjværi med konsonantiskt à mellan y och v är i varje fall 
oriktig, men ej heller ett sonantiskt 2 synes mig väl motiverat på denna plats och vid denna 
fid. Brate har synbarligen också haft en känsla härav, dà han i sin transkription oy(j)vært 
sätter j inom parentes. Men om här ej fanns något ? eller j i uttalet, varför skulle ristaren dà 
hava skrivit ett i mellan de båda u-na? 
Läsningen av stycket ? erbjuder i själva verket en svårighet, som icke framträder inom 
något av de övriga styckena. Den bestämda regel, enligt vilken skriften alltid bör läsas i rikt- 
ningen vänster—höger och uppifran—nedät, ger oss här icke all den ledning vi behöva. Utan 
att bryta mot denna regel kan man nämligen läsa pa många olika sätt. 
Jag hänvisar till den schematiska teckning av fälten i och £, som finnes avbildad i C, sid. 
17, och som för andra gången meddelas här nedan. Om vi beteckna korsen uti i (toppytan) 
med A, B, C, dà man börjar läsningen i vänstra övre hörnet, och med y, g, 9. dà man börjar 
läsningen i högra nedre hörnet, ser det till en början ut, som om man kunde läsa på följande 
olika sätt. 
l. bi + A +a+B 4- C + ri = bisiauiuari 
2. biari FA - B C — biarisiuiua 
3. biari + ) + 4 + y = biariauiuis 
Alternativet 1. har, som nämnts, refererats av Brate i Rök IV, sid. 250, men övergivits 
av honom själv. Alternativet 2. har valts av ingen. Alternativet 3. har valts av Bugge i 
Rök II och III, av Läffler i C, av Brate i Rök III och IV, av Bj. M. Olsen, och av 
mig överallt, där jag yttrat mig i frågan. I själva verket tala kraftiga skäl för valet av alter- 
nativet 3. 
Ställd inför alternativet 1., frågar man sig, varför runorna ri ej ställts vågrätt efter 
eller under det tredje korset. Sasom de nu äro uppställda — jen bàge, som syftar tillbaka 
mot bi-- a — har man svart att tro. att de alls icke skola förbindas med bi + a. 
Inför alternativet 2. frågar man sig, varför runorna ri ryckts onödigt längt tràn bi + a 
och ieke stállts upp mellan de óvre armarna pa det tredje korset. 
Vàljer man alternativet 3., finner man uppställningen av runorna ri helt naturlig. .À ena 
sidan syftar den baglinie, som går genom dessa runor, tillbaka pa bi + a. à andra sidan pekar 
den framåt mot högra nedre armen på korset C, eller just den arm, med vilken läsningen av 
»+ q + v skall begynna. Jfr mina tidigare uttalanden i C, sidd. 22 f. 
Ständigt väljande alternativet 3, har jag i €, sidd. 23 f., D, sidd. 1f. samt E och F tolkat 
stycket ? salunda, att biari uppfattats som ett mansnamn (eller som andra leden av ett mans- 
namn) i n.sg., varvid jag för 4 + & fick läsningen 
Tom. XLIX 
