54 
(69%), paa en Dybde af 6 Favne; et Ind. fra Lofoten, optaget med 
Bundskrabe af Prof. G. 0. Sars, opbevares paa Univ. Mus. Sær- 
deles talrig er den paa ringe Dybde ved de sydlige og vestlige 
Kyster. Fra de øvrige nærbeslægtede Arter, der forek. paa det 
grundere Vand (G. microps, Kr., pictus, Malm) afviger den ved sin 
skjælbeklædte Strube, og det større Antal Skjæl i Laterallinien. 
At den giintherske G. ekstrømii fra den bohuslenske Skjær- 
gaard alene er et Ind. af G. minutus med et Par Straaler flere i 
2den Dorsal, end almindeligt, synes neppe at være Tvivl under- 
kastet. Individer med 12 Straaler i 2den Dorsal ere ikke sjeldne 
i Christianiafjorden. 
Hos gamle Hanner ere de bagre Straaler i 2den Dorsal og 
Analen forlængede, saaat de ikke er ubetydeligt højere, end de 
forreste; tillige har jeg fundet enkelte Individer, hvor Pectoralerne, 
Ventralerne, og Analen ere stærk pigmenterede, eller næsten sorte. 
Antallet af Skjæl i Sidelinien hos yngre Ind: (Totall. 347") afviger 
ikke fra, hvad der finder Sted hos de gamle, hvilket ikke stemmer 
overens med Dr. Steindachners Observationer paa Individer fra den 
spanske Kyst, hvor Skjælantallet hos de unge (med en Totall. af 17, 
Tomme) var blot 45—50. 
42. G.jeffreysii, Ginth. 
1867. Gobius jeffreysti, Gunth. Ann. Mag. Nat. Hist. Ser. 3, vol. 20, p. 290. 
. Blandt de Fiske, som af Prof. G. 0. Sars optoges med Bund- 
skrabe under Dybvandsundersøgelserne udenfor Stavangerfjorden i 
1872, fandtes 4 Ind. af denne Art, der af Giinther er beskrevet 
paa ovenciterede Sted efter Ind. fra Shetlandsøerne. Den nøjere 
Beskrivelse af Individerne fra Stavangerfjorden tindes i Forh. Vid. 
Selsk. Chra. 1874, p. 159. Totall. var 44 -45"", hvoraf Hovedet 
maalte 117", Skjælbeklædningen er yderst løstsiddende, men ud- 
viser et Antal af omtr. 26 Skjæl i Laterallinien; Giinther angiver 30 
Skjæl, men denne Uoverensstemmelse er dog af mindre Betydning, 
da Skjælbeklædningen sandsynligvis aldrig paa de undersøgte Indi- 
vider har været fuldkommen uskadt. Endvidere viste et enkelt 
