61 
nernes Bygning. Begge Dorsaler, hvoraf den første har det usæd- 
vanlige Antal af 2 Straaler, den anden (ligesom Analen) af 20, ere 
nemlig indbyrdes forenede ved en Membran, ligesom en lignende 
Membran strækker sig fra Caudalen ned mod 2den Dorsal og Ana- 
len, uden dog at forbinde sig med disse... De store og tragtfor- 
migt sammenvoxne Ventraler have endelig de korteste Straaler 
vendende indad mod Legemet, medens de ydre ere betydeligt læn- 
gere; Tragtens Form er altsaa modsat af, hvad der finder Sted hos 
Slægterne Gobius og Lutrunculus. 
Blandt den tidligt afdøde Naturforsker P. Stuwitz's efterladte 
Naturalier fandtes ogsaa af denne Art et ringe Antal (8) Individer, 
der angaves at være fangede ved Bergen i Decbr. 1834. Et Par 
Aar senere blev den samme Art funden af Stiftamtm. Christie ved 
Askevold i Søndfjord, ligesom v. Diiben erholdt enkelte Individer 
ved Christiansund i Juli 1843. Efter disse samlede Ind. blev Arten 
opstillet og afbildet paa ovenciterede Sted i 1844. 
I de senere Aar i de samme Egne enkelte Ind. optagne med 
Bundskrabe paa indtil 30 Favnes Dyb, nemlig af Prof. M. Sars ved 
Manger, og af Prof. G. 0. Sars 1873 ved Espevær udenfor Hardanger- 
fjord, saaledes at Arten foreligger fra de vestlige Kyster fra 5 for- 
skjellige Localiteter.  Endvidere har Prof. M. Sars optaget enkelte 
Ind. ved Bolærerne og Laurkullen i Udløbet af Christianiafjorden. 
Sandsynligvis forek. den paa passende Localiteter paa hele den 
sydlige og vestlige Kystlinie op til Trondhjemsfjorden, men erhol- 
des blot enkeltvis under Bundskrabninger. 
Til Skjæl er paa intet af de undersøgte Ind. opdaget Spor; 
dog er det sandsynligt, at disse ville vise sig at være tilstede, da 
den med Hensyn til Hudens Dannelse og de bølgeformige Tver- 
striber i Muskellagene er fuldkommen overensstemmende med Latr. 
stuwitzit. Totall. hos de største Ind. har været 42"", hvoraf Ho- 
vedet 7", Den nøjere Beskr. af denne og foreg. Art findes i 
Forh. Vid. Selsk. Chra. 1872, p. 1. 
Paa Grund af dens ejendommeligt udviklede Ventraler synes 
den at føre en fra L. stuvitzii forskjellig Levemaade, idet disse, 
som hos de fleste Gobier, øjensynlig ere bestemte til at afgive 
