73 
Beskrivelse er udkastet efter et enkelt Ind. af den islandske Form, 
og maa følgelig sammenstilles med ligestore Individer af den anden; 
under den Forudsætning, at begge Arter ere synonyme, opføres 
Arten her under det første Navn som det ældste. 
De vigtigste Punkter, hvori, efter Krøyers Opgivende, den islandske 
Form afviger fra den scandinaviske, er den forholdsvis mindre Øien- 
diameter, og det relative større Hoved. Saaledes opgives for Typ- 
Exemplaret af L. lampetræformis, at Hovedets Forhold til Lege- 
mets Totall. er omtr. som 1 til 7, samt at Øiendiameteren er noget 
over '/, af Hovedlængden. Hos Ind. fra Lofoten og Finmarken, 
der i ingen Henseende afvige fra Ind. af samme Størrelse fundne 
i de sydlige Fjorde”', har Hovedlængdens Forhold til Legemets 
Totall. været følgende: 
Ved en Totall. af 507", som 1 til 5", 
— — 56- — 1 - 53%, 
= == Gs 910, 
å ER ES ST 
Æ EEE TT 
== å 192 - — 18 -81/3, 
ae EIE LO 
Den relative Hovedlængde aftager saaledes ganske betydeligt 
med Legemets tiltagende Længde, og det e& Forhold er saaledes 
ikke skikket til at afgive Artscharacterer for de 2 Former. Frem- 
deles er Længden af Orbita hos L. mebulosus ligesaa varierende 
efter Alderen, som Hovedets Længde, og kan ligesaa lidt tillægges 
nogen Betydning i dette Spørgsmaal. | 
De øvrige Characterer, der tilkomme den islandske Form, 
kunne ligeledes uden Vanskelighed bringes i Anvendelse paa den 
scandinaviske. Antallet af Straaler i Dorsalen, som hos den første, 
" Den Forskjel, som er antaget at have fundet Sted mellem Individerne fra Chri- 
stianiafjorden og de nordlige Dele (Forh Skand. Naturf. 10 Møde 1868, p. 523) 
er maaske begrundet deri, at de fleste af Individerne fra den førstnævnte Lo- 
calitet have været mere eller mindre fuldt udvoxede, medens de nordlige Indi- 
vider i Univ. Mus. i Regelen ere Unger, optagne under Dybvandsskrabninger. 
