104 - 
søger ind fra Dybet dels for at gyde, dels for at søge Føde, og 
hvis Udbytte hovedsagelig tilvirkes til Export. 
Det første af disse Fiskerier, der drives efter den gydefærdige 
Torsk, som i Januar til Udgangen af Marts støder under Land for 
at lege, foregaar hovedsagelig paa 2 Steder, nemlig i Lofoten, 
hvor aarlig opfiskes 15—20 Millioner Individer (Lofotfisket), samt 
paa Bankerne udenfor Søndmøre og Romsdalen (Søndmørsfisket), 
hvor gjennemsnitlig erholdes 6—7 Millioner. Det andet Fiskeri 
drives efter de Stimer, der i Marts til Maj søge fra Ishavet ind 
under Finmarkens Kyster for at fraadse i de i enormt store 
Masser optrædende Mallotus villosus, Som nu anstiller sin Leg 
(Loddefisket); under dette sidste Fiskeri blive 12—15 Millioner Indi- 
vider aarlig optagne. De 3 nævnte Fiskerier beskjæftiger aarlig 
henholdsvis 17, 13 og 15,000 Mand. I de seneste Aar har Exporten 
beløbet sig til følgende. 1) Af den halvtørrede Fisk (Klipfisk) 
aarlig over '/, Million Centner (25 Millioner Kilos), der sendes 
næsten alene til Spanien, mindre Dele til England, Portugal, Cuba 
-— og Hamburg; 2) af den paa Hjælder ophængte og tørrede Fisk 
(Tørfisk) aarlig mellem 3 og 400,000 Centner (17 Millioner Kilos), 
der sendes hovedsagelig til Italien og Østerrig, Sverige, Rusland 
og Holland; 3) af Rogn 50,000 Tønder, der sendes næsten alene 
til Frankrig (til Brug ved Fiskeriet i Canalen efter Clupea pil- 
chardus); 4) af Tran over 100,000 Tønder, der sendes til Ham- 
borg, Holland, Østersøen og England. 
Nedenfor meddeles enkelte Bemærkninger angaaende Hav- 
torskens postembryonale Udvikling, saaledes som denne Form op- 
træder ved Lofotens store Fiskevær, og under normale Omstæn- 
digheder udvikler sig i Løbet af et Aar. Begrændsningen af de 
forskjellige Stadier er udkastet af Prof. G. 0. Sars, og det er efter 
det af ham til Univ. Mus. afgivne Materiale, sammenholdte med 
hans egne Observationer og Tegninger, at nedenstaaende Bemærk- 
ninger ere affattede. Det er en Selvfølge, at Ansættelsen af de 
forskjellige Perioder beror paa et Skjøn, ligesom de angivne 
Udmaalinger kun skulle repræsentere Gjennemsnitstallet i disse 
Perioder. 
