160 
frembyde de forskjelligste Farvenuancer og Pletforandringer. Un- 
gerne af Søørreten kunne, hvor de dele Opholdssted med Unger 
af de foregaaende Former, i ingen Henseende skilles fra disse. 
Yngelen af S. eriox (alle Former tagne under eet) kunne skilles 
fra ligestore Unger af S. salar ved sin. kortere og plumpere Le- 
gemsbygning, og de kortere Finner. Hos en Unge med en Totall. af 
550m er Spidsen af Pectoralerne somoftest næsten en halv Finne- 
længde fjernet fra Ventralerne, og Ventralernes Spidse et ikke 
ubetydeligt Stykke fjernet fra Anus. Caudalen er endvidere for- 
holdsvis grundt indbugtet, og dens Flige stærkt afrundede. 
Hos en Unge med en Totall. af 1607”, der med Hensyn til 
Størrelse omtr. svarer til den ovenfor beskrevne Unge af S. salar 
kort før denne antager Vandringsdragten, kan kjendes fra denne ved 
sin tykkere Legemsbygning; Snuden er bred og but, Caudalen langt 
mindre kløftet, end hos denne, og med afrundede Endeflige. Gjælle- 
laagets bagre Rand danner ingen jevn Krumning, men en frem- 
skudt Afrunding, og Foreningslinien mellem Operculum og Sub- 
opere. er næsten ret. Overkjæven er lang og bred, især i den 
bagre fri Ende; denne naar omtrent hen under den bagre Rand 
af Orbita. Tænderne ere kortere, stærke, og mindre bøjelige. 
Pectoralen er længere, end hos S. salar, udgjør '/; af Totall., 
og har den 5te Straale længst. Benene ere forholdsvis faste og 
haarde. 
126. S. alpinus, Lin. 
1766. Salmo alpinus, Lin. Syst. Nat. ed. 12, tom. 1, p. 510. 
Er fornemmelig talrigt udbredt i Landets nordlige Dele, hvor 
den i Floder og Indsøer er hyppig indtil en betydelig Højde over 
Havet, samt forek. i ikke ringe Antal i Havet selv rundt hele den 
finmarkske Kyst til Varangerfjorden. Herfra stiger den i Legetiden 
ligesom Laxen og foregaaende Arts Saltvandsform op i de fleste 
Elve, saasom Pasvigelv, Laxelv og Altenelv. Flere Ind. af denne 
Saltvandsform er tilsendt Univ. Mus. fra Finmarken. I Landets 
sydligere Dele er den mere indskrænket i sin Forekomst, men er 
dog endnu ret talrig i Birkeregionen paa Fjeldene; hyppigst er 
