178 
rum (22), og kjendeligt mindre, end Hovedets postorbitale Del 
(23mm); Snudens L. (167") udgjør */; af Orbitas Længde; Under- 
kjæven længst. Hovedets største Højde er lig Afstanden fra Snude- 
spidsen til Bagranden af Orbita, eller 367", 
D. 13; A. 9; V. 6; P. 15; Lin. lat. 50? 
Pectoralen, hvis L. er 188”", naar tilbage til Roden af Cau- 
dalen, og forbi saavel Analen som Dorsalen. Den har 15 Straaler, 
hvoraf den 3die er længst. Farven er forsvundet, men enkelte af 
Straalerne bære tydelige Spor af at have været sorte i sin ydre Del. 
Ventralerne naa tilbage næsten umiddelbart til Slutningen af 
Analen. Deres Længde (91"”) svarer til deres Afstand fra Gjælle- 
spalten; deres Fæste ligger midt mellem Bagranden af Orbita og 
Roden af Caudalen, eller ubetydeligt (omtr. 87”) nærmere Snude- 
spidsen, end Spidsen af den øvre Caudalflig, samt i 2 Orbital- 
diametres Afstand foran Dorsalen. | 
- Dorsalen begynder langt foran Analen, og naar tilbage ube- 
tydeligt forbi Ventralerne. Den har 13 Straaler, den sidste delt 
fra Grunden af; de længste af Straalerne (omtr. den 3die) der har 
en Længde af 33=m, indeholdes omtr. 2 Gange i Hovedets Længde; 
de bagre Straaler ere kortere. 
Analen har 9 Straaler, begynder langt bagenfor Dorsalen, er 
ensfarvet og hvidagtig, ligesom Dorsalen. 
Omtrent 29 Skjæl fra Occiput til Dorsalen, omkr. 48—50 i 
Laterallinien; Tallene kunne dog blot tilnærmelsesvis angives, da 
Individet var næsten ganske blottet for Skjæl. 
Ovennævnte Ind. viser sig vistnok i enkelte Henseender at af- 
vige fra den Beskrivelse af E. volitans, som af Dr. Ginther er 
given i Cat. Fishes Brit. Mus. vol. 6, p. 293. Ifølge denne Forf. 
der dog ikke har havt Exemplarer forhaanden ved Beskrivelsen, 
er saaledes Straaleantallet i Dorsalen 11, Antallet af Skjæl i Late- 
rallinien 63, og Ventralernes Fæste nærmere Snudespidsen, end 
Caudalens Rod. Af Dr. Steindachner er derimod i Sitz. Math. Nat. 
Cl. Acad. Wiss. Wien B. LVII, 1 Abth. 1868, p. 734, givet en Be- 
skrivelse af samme Art, der i alle væsentlige Dele viser den største 
