Antages endeligt, at der i en Tids-Eenlied udvikles V Cubikfod Damp af Spa'n- 

 dingcn ?„ i Kjedlen, og at Dampens Volumen forholder sig omvendt som Spændingerne, 

 satnt antages Datnpeylinderens Gjennemsnitsareal at være fl- saa vil man, naar ingen Damp 

 gaaer tabt igjennem Sikkerhedsvenlilet, nodvendigt for en Dampmaskine med „fuldt Tryk" 

 uden Expansion, have 



Disse Formler, der kunne betragtes som de egentlige Grundformler i Pain- 

 bours Theorie, ere fra det betragtede Standpunkt vistnok fuldkommen rigtige; de give 

 en Oversigt over hvad der foregaaer, men de give ingen Indsigt i Dampens Virknings- 

 maade, og en saadan er sikkert, ved en saa vigtig Maskine som Dampnufskinen, i hol Grad 

 nyttig, da det ene derved kan bringes til Klarhed, hvad der ved denne Maskine kan være 

 at gjore, for den naaer sin störsle Fuldkommenhed, og at dette er meget, det haaber jeg 

 det Folgende skal gjore tilstrækkeligt klart. 



Det som har bevæget mig til at foretage Undersogelser over Dampens Virkning som 

 bevægende Kraft i Dampmaskinen, var en Tanke, som jeg fattede i afvigte Sommer (1850) 

 ved at sammenholde Regnaults Undersogelser over de Varmemængder, som et Pund Vand- 

 damp i Maximum af Tæthed indeholder ved forskjellige Temperaturer, med de Sætninger, 

 som jeg har udviklet i mine foregaaende Arbeider over de almindelige Naturkræfters 

 gjensidige Afhængighed, og da de Slutninger, som jeg der foretog, fra Videnskabens 

 Standpunkt endnu forekomme mig fuldkommen berettigede, og de Resultater, hvortil jeg 

 kom, vare temmelig viglige, saa tager jeg ikke i Betænkning her i alt Væsentligt at med- 

 dele dette saaledes som jeg dengang nedskrev det. 



Regnault har jo nemlig viist-j, at den Varmemængde, som et Pund Vanddamp 

 indeholder i Maximum af Tæthed under forskjellige Temperalurer, ikke er constant, saa- 

 ledes som tidligere var antaget, men at Varmemængden voxer med Temperaturen og 

 navnlig saaledes, at Varmemængden i et Pund Damp kan udtrykkes ved: 



Q„ = A + Bd„ , Ci) 



idet ou er Temperaturen efter Celsius, og il og B ere Constanter, 



A = 606,5, B = 0,.305, C2) 



der udtrykke Varnie-Eenheder. 



Men efter hvad jeg i min tredie Afhandling*"^), Formel (33), har udviklet, Uan en 



*) Pogg. Ann. li. LXXVIII. S. 562. 

 **) VidensU. Selsk. Skr. 5 Række, nalurv. og mathem. Afd. 2 Bind. S. 184. 



