51 



at Middeltcinpcralureii, selv om den i Jordhiinden under disse Bredcgrader kan være under 

 0°, dog i en vis Dybde, i alt Fald af 1000 Fod maa stige, og at dette maa være det samme, 

 livad enten det er frossen Jordbund, eller et Lag af lis paa samme. Men i Pakilsokljorden 

 liar jeg overboviist mig om at detic virkelig finder Sled, i det en lille Elv, som har sil 

 Udspring fra Randen af Indlandsisen, og forer uklart, leret Vand, som Jokelaaerne, loher 

 med uforandret Voldsomhed hele Vinteren igjennem. Gronlænderne fortælle om flere saa- 

 danne meget slore Kildevæld fra Indlandsisen. — De Kanaler, i hvilke Vandet saaledes 

 gjemmes og bevæger sig i del [lulre af Isen, maae være idelige Forandringer underkastede, 

 da Isen selv er i lievægelse; snart maae de lukkes og afspærres, snart niaa(; nye danne 

 sig ved Spaltninger, og Vandet udbrede sig og efterhaanden stivne i dem. Men disse Be- 

 tragtninger kunde let fore os udenfor Grændserne af denne geographiske Afhandling. 



Om Yderlandct: Ilalvöerne og Oernc. 



o 



Vi gaae nu over til at betragte den Deel af Landet, der blev charakteriserel ved 

 Havels talrige Indskjæringer, som gjöre det tilgængeligt og beboeligt, og danne Aflednings- 

 kanaler for de lismasser, der avles paa Indlandet, og uden disse ogsaa vilde udbrede sig 

 over og begrave en stor Deel af Yderlandel. — I runde Tal, som ei gjöre Krav paa nogen 

 Köiagtighed, turde delte Yderland imellem 07° 40' og 73° N. B. anslaaes lil el Areal af GOO 

 D Miil, fordeell paa: 



2 Halvoer à 120 D Miil 240 □ Miil 



Öen Disko 120 — 



3 Halvöer à 20 — 40 — 



12 — à etil 8 — 50 — 



Mindre Halvöer og Landstrækninger endnu ubedækkede af Indlandsisen 40 



2 Öer à 10 — 20 — 



10 — à 4 — 40 — 



60— à i til 1 — 20 — 



Flere hundrede Smaaöer og utallige Skjær 10 — 



610 D Miil. 



Fordelingen af Hav og Land staaer her i nær Forbindelse med Landels Höide, og 



denne alter med den geognostiske Beskairenhcd, saa al disse tre Momenter passende kunne 



afhandles i Forening. Det er nemlig et Faktum her, hvis Grund forresten ikke vauskeligen 



indsees, at jo lavere det ujævnt bakkede Granilland er, desto niere blander det sig ogsaa 



