60 



sjeldent, Icdsnges Sydostens Indtræden ved Regnbyger, selv i Jannar ng Februar; men 

 den klarer derpaa af og blæser ved klar Lu(t de övrige Dage, og da er Vindens overor- 

 dentlige Torhed hoist paafaldende: Thennomelret, som staaer paa + 3 à 4° R., synker 

 ved at befugtes, til O'; uden at der freitikommer en Draabe rindende Vand, seer man 

 Sneen lorre og svinde fra Landet. Af Hr. Fleischers ovenomtalte Journal over de 12 Vintre 

 1829 til 1841, ved Omenak, fremgaaer, at det i delle Tidsrum liar blæst mere eller mindre 

 stormende ud af Omenaksfjorden fra ret OSO. 



i Gjennemsnit aarligen 3 Dage i October ved 4- 1|° eller 5° over Middeltemperatnrcn 



Heraf sees, hvor betydeligt denne Vind maa bidrage III at forliöie den aarlige Mid- 

 deltemperatur, og det fornemmeligen over del indre Fastland, som den forst maa passere 

 og umiddelbart kommer fra. Naar den har udraset, fölger i Reglen Vind fra ret Syd op 

 igjennem Strædet, hyppigen stormende og medbringende uroligt Veir, Snee og Regn, af 

 hvis aarlige Mængde Slörstedelen skyldes Vindene fra denne Retning. Ved sydlig Vind 

 hænge Skyerne i Reglen ned over Fjeldene og indhylle det Land, som ligger over en 

 Höide af 1000 Fod, og Thermomelret holder sig paa 4- 10 à 12° om Vinteren og + 4 à 5° 

 om Sommeren. Men ved Norden Vind er enten Luften klar, eller Skyerne hænge ganske 

 lavt, gaaende over til Taage; Thcrmometret synker til 0° à -1- 1° midt om Sommeren, og 

 Taagen kan afsætte lisskorper paa Skibenes Tougværk i Juli Maaned. Om Vinteren kan 

 det blæse haardt af Norden ved -r 24° R. , og med Snee. 



Foruden disse mere fremherskende Vinde fra Nord, Ost og Syd kan del ogsaa i 

 Davis-Strædet hyppigen blæse lïiere eller mindre panlands fra Vesl, Nord- og Syd-Vest. 

 Delle er især Tilfældet om Sommeren og Efteraaret, og synes, paa Grund af den medföl- 

 gende Kulde og Taage, at have sin Aarsag i Drivisen fra den nordlige Deel af BalTins- 

 Buglen og Forskjellcn af Temperaturen over den og over Landet. — Endeligen bemærkes, 

 at, ved normalt Veir, de bekjendte lokale Land- og Sövinde indtræde ved denne Kyst 

 meget bestemt og med stor Heftighed, og del er herved charakterislisk, at disse Vinde 

 ikke saamegel fordeles paa Dögnet, men ligesom Dagen og Natten, paa de forskjellige 

 Aarstider. Deres Styrke er let forklarlig af de store Contraster, som finde Sted mellem 

 Havets Overflade og de, ved Solen stærkt ophedede, indesluttede Fjorde om Sommeren; 

 og atter mellem Havet, hvor det endnu er aabenl, og det i de sildige Efleraarsnælter, 

 ved Udslraalingen stærkt afkjolede Land. Den store Forskjel, som kan finde Sted mellem 



