61 



hinanden berorende Lufllug, yttrer ogsaa i optisk Henseende sin Virkning ved de i disse 

 Egne saa overordentlig hyppige Luflspeilinger, som iagttages til enhver Aarstid; nicest 

 almindelig vise disse sig saaledes, at den nederste Fod af Landet forsvinder, og i dens 

 Sted den nærmest tiigrændsende ovre Deel viser sig omvendt, hvorved smaa rnndc Öer, 

 der fortone sig som Cirkelscgmentcr, komme til at ligne kugleformige elier elliptiske Le- 

 gemer, der ligge paa Havfladen, og skraat aflaldende Pynter komme til at skraane ind- 

 efter forneden ; sjeldnere ere de Luftspeilningcr, ved hvilke den ovre Deel af lijergtoppene 

 forsvinder og i dens Sted den nedre Deel viser sig omvendt, saa at keglcforiiiige Bjerge 

 erholde omvendte Kegler paa deres Top og komme til al ligne rygende Vnikaner, men 

 hele Landet fortoner sig som fladt foroven, og med indiid springende Vinkler paa Siderne. 



Sövlnden er fremherskende i Sommermaanederne overalt i Fjordene, saa at den knn 

 sagtnes lidt, eller giver Plads for en svag Osten-Vind et Par Timer om Natten ; ligesaa let 

 som det derfor er at komme ind i Fjordene, ligesaa vanskeligter det, atter at komme ud af 

 dem, og paa sine Steder, f. Ex.: i Diskofjorden, gjör denne Vind ved sin Kulde og Hef- 

 tighed den liedsle Tid af Aaret og Dögnet utaalelig. — Endnu mere vedholdende er Land- 

 vinden , som blæser om Efleraaret til ud paa Vinteren. Den er heftigst, hvor den store 

 Indlandsiis er nærmest Havet, folgelig, som man let vil see, langs Diskobugten. Der gives 

 Aar, hvor den blæser her næsten uophörligen i October, November og December; men i 

 Pakitsokijorden blæser åen i September, ved godt Veir, som en Storm, der blot loier 

 lidt af efter den varmeste Tid paa Dagen. Forst naar Isen har lagt sig over Diskobugten 

 i December eller Januar, begynder Ösfcnvinden eller Landvinden at lægge sig. Men deraf 

 kommer det, at Isens Dannelse ikke godt kan begynde ud fra Landet af i den ostlige Deel 

 af liugten, hvor Vinden holder den aaben, selv i meget sireng Kulde; Isen viser sig forst 

 længere ude som Driviis, der pakkes tættere og tællere sannnen, udbreder sig indefter 

 mod Land og saaledes omsider faaer Bugt med Ostenvinden. Men ved Godhavn begynder 

 Östenvinden forst ret, naar Isen har lagt sig og den strenge Kulde, er indtraadl; delle 

 turde mutigen forklares derved, at der endnu findes stort aabcnl Vande længere mod Vest, 

 og at den fros-ne Diskobugt nu kommer til at spille Landets Rolle. — I de dybe Fjorde 

 i Egedesmindes Distrikt skulle, efter Gronlændernes Sigende, om Sommeren begge Vinde 

 være forenede, i det der finder en Luflstromning Sted, saavel ude fra Havet, som ogsaa, 

 i det Inderste af Fjordene fra Indlandsisen, hvorfor Rensdyrene skulle söge derop og finde 

 Beskyttelse mod Heden og Myggene. 



Iagttagelser over Snee- og Regnmængden, som vilde have Betydning med Hensyn 

 til Lovene for Opdyngningen af den stadige Snee og lis, især hvad Indlandet og den 

 fra samme udgaaende, svommende Kalviis angaaer, savnes saa godt som ganske. I Hr. 

 Rudolphs Journal for Jakobshavn findes enkelte Maalninger anförte, som ere de eneste, vi 

 besidde; men .formedelst de Vanskeligheder, som ere forbundne med Sneens Maalning, 



