63 



golde. Omstændighederne, hvorunder disse lokale Opdyngninger af stadiof eller næslen 

 stadig lis og Snee have fundet Sted, turde belære os om Grunden til, at paa det store 

 Indland Dalene saavelsom Bakkerne forsvandt under hiin overordentlige lisskorpe, og ud- 

 jævnedes til en eensformig lisslette. — Men paa Yderlandet ere lisdannelser paa Lavlan- 

 det sjeldne undtagelser; Jordbundens Modtagelighed for Vegetation og Evne til, derved at 

 nære Rensdyr, staaer i en skjærende Modsætning hertil og viser, hvor lang Tid af Aaret 

 den maa være blottet for Snee og udsat for Solvarmen, der folgelig vilde være tilstræk- 

 kelig til at smelte en langt störrc Mængde, maaskee over det tredobbelte, af Vinterens 

 Snee, inden den nye Vinler kunde begynde at foroge den, og foranledige Dannelsen af 

 stadig lis. Derimod finder en saadan Opdyngning af uoptoelig Snee sikkert Sted her, som 

 overalt, i en vis Höide over Havet. Forstaaer man ved en saadan Höide Sneelinien, da 

 bliver Spörgsmaalet om den mere compliceret; thi hiin Opdyngning er afliængig, ikke alene 

 af den aarlige, og af Sommer-Temperaturen, men ogsaa af Sneemængden, som den sidste 

 skal tilintetgjore, og de for Optöeningen mere eller mindre gunstige Betingelser, den er 

 udsat for. Erfaringen viser, at paa ringe Undtagelser nær, en Höide af noget over 2000, 

 maaskee 2200 Fod, udfordres til Dannelsen af stadig lis paa Landet af denne Kyststræk- 

 ning; men selv i denne Höide findes den langtfra heller overalt, der udfordres desuden, 

 at Overfladen skal have en vis Udstrækning og være horizontal, eller hælde mod Nord, og 

 den varierer endelig meget for de givne Lokaliteter, ikke just begunstiget ved den lavere 

 Middeltemperatur under de nordligere Bredegrader, men ved den slörre Sneemængde som 

 <le herskende Vinde bringe over visse Strög. 



Spörge vi om Grunden til, at en saa ringe Höide over Havet er island til at be- 

 tinge en, tilsyneladende saa stor Contrast, som stadig lis istedetfor Vegetation, da kommer 

 jo vistnok den efter Iloiden aftagende Temperatur i Betragtning, men dog vel endnu mere 

 Sneemængden og de Betingelser, den udsættes for. Thi det er bekjendt, at disse ogsaa 

 variere efter Holden, at Snee- og Regnskyer ofte indhylle Toppene af Bjergene, at det 

 ofte sneer i en Höide af 2000 Fod, medens det regner paa Lavlandet 4c. — Hvad den 

 aftagende Temperatur augaaer, da savne vi naturligviis her de samtidige Observationer paa 

 Bjerghöider og paa Lavlandet, som ere nödvendige til at udfinde Loven, hvorefter den af- 

 tager. Vi ville af directe Iagttagelser her kun anföre nogle Observationer med Thermo- 

 metret, som erholdtes leilighedsviis ved Maalningen af visse Holden med Barometret. Tem- 

 peraturen maaltes paa Lavlandet for og efter Bestigningen, og deraf er den Temperatur, 

 som har hersket der i det Oieblik, Observationen anstilledes paa Hoilandet, anslaaet med 

 en större eller mindre Grad af Sandsynlighed, ifölge Temperaturens daglige Gang: 



