93 



Mcsolijp i slraalede Masser af tæt saniincnhobede Prismer, tilspidsede ved Oklae- 

 derflader, men intetsteds lydelige og veluddannede. Hyppigst ved Ekalluit i Diskofjorden. 



Stilbit. Dette i andre Trapdannelser saa udmærket forekommende Mineral, er ikke 

 hyppigt og kun af niaadelige Krystaller i Grönland. I Aabninger i TrapluH'en ved God- 

 havn og paa nogle Steder i Diskoljorden lindes det i de sædvanlige negformede Grupper, 

 med den stærkt uddannede Endeflade, hvorhos dog ogsaa Oktaedret og nogle andre 

 Flader ere iagttagne. 



Et rodligt, steenmarrac/tiijt Mineral, som en hyppigLedsager af Chabasie ved Godhavn. 

 Det er blodt som Tælle og i enkelte Stykker gjennemsigtigt. I Beröring med Vand sniulrer 

 det oieblikkelig; ved svag Varme laber det sit Vand og dermed Glands og Gjennemsig- 

 lighed, som det dog atter erholder ved at teggcs i Vand. Det indeholder Leerjord og 

 Kalk, saml Spor af Magnesia og synes at være et endnu ikke undersögt Mineral. 



Okenit eller Kalksilikat, næsten tæt, af svagt straalet Textur og gjenncmskinnende, 

 forekommer især i Diskofjorden i TraplulFen ved Karusoit, udfyldende store Blærehuller, 

 •og löst liggende, som en Rest af forviltret Trap. 



Analcim er kun sjelden fundet paa dette Terrain. 



Gedigent Kobber med Kobbergrönt er fundet i Diskofjorden i yderst ringe Mængde, 

 dannende smaa Korn, indspra-ngte i Mesotyp. 



Kalkspat i klare, lysegule Rhomboèdre findes i Hulerne af Trapluffen under Skar- 

 vefjeldet, men er i det Hele ikke hyppig. 



Bjergkrystal er fundet som Rullesteen i Diskofjord; ligeledes en glasagtig og Blæ- 

 rehuller indslutlende Quarts. 



Nephrit og Jaspis ere ligeledes fundne som Rullestene, men del er uvist, hvorvidt 

 de hidröre fra Trap. 



Foruden de ovennævnte Zeoliter er der samlet endeel andre, som endnu ikke have 

 kunnet bestemmes, skjöndt nogle af dem ere vel charakleriserede, saasom : en kuglet, klar 

 og af udmærket Glands, maaskee Prehnit; en i temmelig store og tydelige Prismer med 3- 

 fladet Tilspidsning; en tæt, med Spor til straalet Brud, halvgjennemsigtig, lignende Okenit, 

 men leerjordlioldig; en haarformig samt meget porös, melagtig Zeolit (te. 



2. Den yderste Deel af Noursoaks-Hahöen , som adskilles fra den övrige ved 

 Itifliks Dalen og danner et lijergsystem for sig, udmærker sig fremfor hele den övrige 

 undersögte Trapdannelse ved en frcmiierskende Forekomst af de forskjellige Varieteter af 

 kulsuur Kalk og Quarts i forskjellige Modiücationer, hvorimod Dannelsen af Zeoliter synes 

 ganske at have været tilbagetrængt. Dette tyder paa, at Vandet, som har gjennemtrængt 

 og virket dekomponerende paa denne Deel af Trapdannelsen, maa have været mere kul- 

 syreholdigt. Kulsyreudviklingen kan- lænkes at hidröre fra Kullag, der ere blevne gjen- 

 nembrudle eller indesluttede af Trapströmme, skjöndt der paa andre Steder er foregaaet 



