123 



De her fremsatte Betegnelser ville være tilstrækkelige til med Lethed al udtrykke 

 de i det Folgende fremtrædende Forhold. 



§ 5. 

 For en Række af Forbindelser imellem to Sloffer efter Formlerne X"Y'', X" )'% 

 A" i '' . • bliver Dannelsesvarmen iföge (12) 



CX", }■*) = a CX) + 6 CF) — (X« P) j 



CX", 1') = a CX) + c CF) - CX"FO > C13) 



CX", F") = a CX) + rfCl") — CX"!") ) 

 Formlerne udtrykke de totale Varmetoninger ved Forbindelsernes Dannelse. For de spe- 

 cielle Varmetoninger haves derimod 



CX"P, P») = CX" P) + Cc-&) CF) - CX"P) 



C»30 



CX"P, PO = CX"P) + O'-f) en - CXT") ' 



Ved Combination af (13 og (13') erholdes da: 



CX", P) + CX" P, P-'O = CX", P) ^ 



CX", F'O + CX"}''', )■'-'■) + CX"P, P-0 = CX", P) ) 

 eller i Ord : for en Række Forbindelser imellem to Stoffer er Summen af Varmetoningerne 

 ved den snccesive Forening Hig den. xom vilde fremlra'de ved den resulterende Forbindelses 

 Dannelse af dens Bestanddele. Naar man f. Ex. for Ovælstoffels Ilter har (N, O) = a, 

 {N, 0} = bog [N, O) = c, da er (iV, O'') = a + b, (A', 0^ } = a + b + c o. s. v. 

 Mere almindelig erholdes denne Lov saaledes: 

 CP°, O'J = a (?) + b ((?) — iP-Q') 

 (ßSS'') = c (Ä) + d {S} — {R'S") 

 (P"0'',fi'''S'') = (P"Q') + {R'S-') — {P"Q''R'S") 



(.P'On + iR'S") + iP^Q^R'S") = a{P) + b CC) + ciR) + d (S) - iP''Q''R^S") 



Da man nu endvidere har 



(P°, Q\R^,S") = a [P) + b iQ) + c (R) + d (S) — (P"Q''R'S") 



kommer man til det Resultat, at 



(P", (?') + («%«") + (P"C',fi'-S") = (P", O", ß% S") (15) 



eller den totale Varmetoning for en Forbindelses Dannelse er stedse den samme, hvad 



enten den fremstilles ligefrem eller successive af dens Bestanddele. Til den samme Slut- 

 ning er Hess kommen ad den experimentelle Vei ')• 



§6. 



Stoffer, som have samme thermodyname Æqvivalent, kaldes isadynajne. Det 

 er ikke muligt a priori at afgjore, hvilke Stolfer der befinde sig i denne Tilslarid; her 



l) Pogg. Ann. Bd. I. p. 392. 



16* 



