151 



Man seer, hvorledes Illningsvarinen stiger med de lli. dyn. Æqv. for de tilsvarende Me- 

 taller og næslen, med Undtagelse af Qviksöivet, falder sammen med den Linie, ab, som for- 

 binder Yderledene (Ag, O, U^) og (Ä, O, Aq). Bestemmelsen af Qviksölvels Ihermoche- 

 miske Forhold trænger imidlertid af flere Grunde til en Revision. Det Forhold, som da 

 vilde gjore sig gjældcnde, naar lltningsvarmen faldt i Linien ab, vilde ^ærc 



(ß, O, Aq} - (Ag, O, m 



■ = Constant. 



(Ä) - iAg~i 



Med Udeladelse af Qviksöivet erholdes for Constanlen folgende Værdier: 0,832 — 0,8ä6 — 

 0,885—0,894 — 0,899 — 0,906 og allsaa som Middeltal 0,877. En fortsat Undersögelse 

 vil imidlertid vise, hvorvidt der er noget at vente i denne Retning. 



§ 22. 



Man kommer ingenlunde saa let til Syrernes som til Basernes ther. dyn. Æqv. : 

 idelmindste kunne de ikke udirykkes paa en nogenlunde simpel Maade, hvilket har sin 

 Grund i Sallenes forskjellige Ih. dyn. Æqv. Det er imidlertid aldeles nodvendigt at have 

 Störreiser, som idetmindste indtil en vis Grad betegne Syrernes Ihermiske Forhold, og jeg- 

 har derfor bestemt mig til indtil videre at betragte deres Neutralisationsvarme. 



Det er nemlig bekjendt, at forskjellige Syrer ved deres Neutralisation med samme 

 Base udvikle forskjellige Varmemængder (naar Andrews paastaaer, at de alle udvikle 

 samme Varmemængde, er det aabenbart en Feiltagelse; thi hans Forsog bevise det Mod- 

 satte); af de undersögte Syrer er Svovlsyren den, som frembringer den storsle Varme- 

 toning, og man kan allsaa passende sammenligne dem alle med denne. Saaledcs er Sal- 

 pctersyrdns Neutralisalionsvarme 204 Varmeeenheder mindre end Svovlsyrens o. s. v. Neu- 

 tralisalionsvarmen skal altsaa træde istedetfor Syrens Ih. dyn. Æqv., i hvilken den er et 

 Led, og jeg betegner den derfor i Analogi dermed ved at indslutte Syrens Formel i en 

 reclangulair Parenthes, f. Ex. 



(M Aq^ •= (s Aq-l — 204. 



Jeg beklager, at jeg ikke kan fremsælle mange Syrers Neutralisalionsvarme, deels 

 fordi de ældre Forsog af Graham, Favre, Silbermann og Andrews ere saa absolut afvi- 

 gende, at der ikke kan drages noget Middeltal, deels fordi den for saadanne Forsog ugun- 

 stige Aarslid forhindrer mig i selv at anstille dem. Jeg maa derfor indskrænke mig til 

 mine tidligere Forsog og kun tilföie et over de svovlundersure Salte: 



