226 



Her har allsaa Kjöbenliavn kun 3 Maxima, hvoraf de 2 i Juli og October falde sammen 

 med dem i Trancberg, ligesom ogsaa det sidste i Kjöbenliavn er slorre end det forste. 

 Heraf bliver det da ogsaa sandsynligt, at ved fortsatte Iagttagelser vil Traneberg i denne 

 Henseende komme til at slemme med Kjöbenliavn. Derimod har det sidsle Sled ügsiia i denne 

 Række beholdt sit Maximum i Januar, og det er derfor tvivlsomt, om denne Forskjel 

 ogsaa vil forsvinde ved fortsatte Iagttagelser. 



Den aarlige Vandmængde i Traneberg er 27,96 eller omtrent 1 1 Procent mindre end den 

 i Kjöbenhavn, og da denne kun afviger ubetydelig fra Gjennemsnittet af 29 Aar, saa £r 

 det rimeligt, at Forskjellen selv ved fortsatte Iagttagelser vil vedblive at være den samme. 

 Dette glæjder ogsaa om Fordelingen mellem Aarstiderne; thi efter disse 13 Aar falder i 

 Kjöbenhavn 20 Procent paa Vinteren, 19 paa Vaaren, 32 paa Sommeren og 24 paa Hosten, 

 medens Gjennemsnittet af 29 Aar giver 22, 20, 30, 38. 



Fordelingen af Vandmængden i Traneberg mellem de forskjellige Arter af Nedslag, 

 udtrykte i Procent af det hele Nedslag, er i den folgende Tavle sammenstillet med den 

 for Kjöbenhavn i det samme Tidsrum: i den sidste er Stövregn slaaet sammen med Regn, 

 da denne Betegnelse ikke forekommer ved Iagttagelserne i Traneberg. 



Herefter giver allsaa Regn og Sne i Traneberg forholdsmæssig mere Vand end i Kjöben- 

 havn, medens Regn med Sne, Hagl og Isslag giver mindre. Sammenlægges Sne med Regn 

 og Sne, saa bliver Forholdet mellem Kjöbenhavn og Traneberg som 16,7 til 15,7, allsaa i 

 Kjöbenhavn een Procent mere. 



Et Gjenncmsnit af de samme 13 Aar, som erc benyttede ved Vandmængden, giver 

 folgende Fordeling af de fugtige Dage i Traneberg. Denne Tavle indehuider imidlertid 

 kun 3 Afdelinger, en for Regn, en for Sne og en for andre fugtige Dage; det var nemlig 



