269 



sidste Vinding gaaer Tyndkappen over i en fortyi^itet, flad, ligesom luiiskol Kii|)pcrand, 

 hvis Undeiflade ligefra Coliinieilarranden foroiii og lil Spirels liegyndelse er fri fd. e. lader 

 sig lüfte i Veiret som en smal Kant); som en smal, ligeledes ligesom brusket, men med 

 Underfladen lilhæflet Stribe sees den bagom under den store Levervinding lobende forbin- 

 dende Fortsættelse af samme, fra hvilken en Forlængelse stiger opad den med Söilen i 

 lierörelse liggende Deel af Tyndkappen, hvor den umærkelig taber sig. — Paa Tyndkappe- 

 udbredningen secs desuden meget tydelige Muskclpletter; Tilhæftningsenderne af de Muskel^ 

 masser, der nemlig hæfte Dyret til Skallen, ere her, som hos Haliotis, Stomax fMtf. I8IO3 o. 11. 

 ei paa Coliimellaen, meii fjernede fra den; og selve Muskelmassen er dertil ei, som hos 

 hine, enkelt, men een til hver Side; ud imod hoire Rand i en ringe Afstand fra det lille 

 Spir sees saaledes en næsten lineair, halvmaaneböiet Muskelplet; mod Venstre, men længere 

 fortil, en lignende, men mere skraatlöbende, der bagtil skyder sig ud i en lille Forlæn- 

 gelse; begge ere glatte, fremstaaende (især venstre), temmelig faste og resistente for 

 Foleisen. Omhyllet af Testicular- og Levermassen, samt underliden krydset af vas defe- 

 rens, forfölges den Muskelmasse, der danner den höire Muskelplet ned imod det höi re Hjerne 

 af Gjællespalten (for derfra vel at fortsættes ind i Fodens Muskelmasse); denne Muskel- 

 masse bestaaer af 2 tykke, næsten senede Strænge, der opad ere lohne sammen i en stor 

 Muskelplet, nedad blive smallere og der atter forenes i en trind Stræng. Til den venstre 

 Muskelplet saaes flere tykke og udenfra (fra Foden) opstigende Muskelbundter, der i den 

 ovre Spids vare ligesom' lendinose; lige umiddelbart under denne venstre Muskelplet findes 

 den bageste Gjælles venstre Ende samt HjertetO- Disse Muskler bestaae af tæl sammen- 

 trængte, ikke bundtede Traade med mellem samme indspræ^ngte, ikke ret talrige, langstrakte 

 Celler med en oftest meget tydelig Kjærne. 



Gjælleliiileii. Gjennemklippes Tyndkappen nu langs sin hoire Tilhæftnings- 

 rand og slaaes til Side, sees begge Gjællerne og ved sammes venstre Ende Hjertet, 

 lilhæftede til den tilbageslaaede Deel; tillige ligger da Gjælleliulens Gulv blottet"). Gjælle- 

 hulen er hos Marsenia temmelig rummelig, mere elier mindre hvælvet (efter Skallen), 

 strækkende sig noget bagtil og lil Hoire hen under Forplantningskjertlen dg Leveren; 

 Hulens Gulv dannes af det musklede Diaphragma, der — som sædvanlig hos Gastræopo- 

 derne — deler hele Legemets Hule i 2 Cavitete/, en ovre og mindre, Gjællehulen, der 

 udad communicerer med det omgivende Medium; og en slorre, nedre og bageste, der 

 alievegnefra er lukket, men indeholder flere sig udad aabnende Organer. Gjællehulens 

 Bund dannes af den skraat mod Hoire udvigende Ægge- eller Sædstok; mod dens ovre 



'3 i. I. f. 2. 

 -) i. I. I. 4. 



